1992L0035 — HR — 03.09.2008 — 007.003
DIREKTIVA VIJEĆA 92/35/EEZ od 29. travnja 1992. o utvrđivanju pravila kontrole i mjera suzbijanja konjske kuge ( L 157, 10.6.1992, p.19) |
|
|
|||
No |
page |
date |
||
L 122 |
1 |
16.5.2003 |
||
L 346 |
41 |
9.12.2006 |
||
L 363 |
352 |
20.12.2006 |
||
L 294 |
26 |
13.11.2007 |
||
DIREKTIVA VIJEĆA 2008/73/EZ Tekst značajan za EGP od 15. srpnja 2008. |
L 219 |
40 |
14.8.2008 |
C 241 |
21 |
29.8.1994 |
||
L 236 |
33 |
23.9.2003 |
DIREKTIVA VIJEĆA 92/35/EEZ
od 29. travnja 1992.
o utvrđivanju pravila kontrole i mjera suzbijanja konjske kuge
VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 43.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije ( 1 ),
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta ( 2 ),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora ( 3 ),
budući da Direktiva Vijeća 90/426/EEZ od 26. lipnja 1990. o uvjetima zdravlja životinja kojima se uređuje stavljanje u promet i uvoz kopitara iz trećih zemalja ( 4 ) nastoji liberalizirati kretanje kopitara na području Zajednice; budući da, na temelju njezinog članka 5. stavka 4., moraju biti uvedene mjere Zajednice kako bi se uskladila pravila kontrole i mjere suzbijanja konjske kuge;
budući da takve mjere omogućavaju osiguravanje racionalnog razvoja poljoprivrednog sektora i doprinose zaštiti zdravlja životinja u Zajednici;
budući da izbijanje ove bolesti ubrzo može poprimiti razmjere epidemije, uzrokujući smrtnost i poremećaje koji mogu ozbiljno smanjiti profitabilnost stočarstva;
budući da se mjere kontrole moraju poduzeti odmah nakon što se postavi sumnja na prisutnost bolesti i budući da se treba trenutačno i učinkovito djelovati odmah po potvrdi bolesti kako bi se jamčila zaštita zdravlja životinja u Zajednici;
budući da mjere koje se poduzimaju imaju za cilj sprečavanje širenja konjske kuge; budući da stavljanje u promet životinja kojima se može prenijeti infekcija mora biti strogo kontrolirano i da se insekti iz zaraženih objekata moraju uništiti
budući da se moraju odrediti uvjeti pod kojima se može provoditi cijepljenje protiv konjske kuge te pravila koja uređuju takvo cijepljenje;
budući da, kako bi se osigurala učinkovitija kontrola bolesti, treba poduzeti aktivnosti za određivanje zaraženog i ugroženog područja, uzimajući u obzir zemljopisne, administrativne, ekološke i epidemiološke čimbenike;
budući da je temeljito epidemiološko istraživanje nužno kako bi se spriječilo bilo kakvo širenje bolesti;
budući da se u slučaju pojave konjske kuge primjenjuje članak 3. Odluke Vijeća 90/424/EEZ od 26. lipnja 1990. o troškovima u području veterinarstva ( 5 ),
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Ova Direktiva određuje pravila kontrole i mjere suzbijanja konjske kuge.
Članak 2.
U svrhu ove Direktive, definicije iz članka 2. Direktive 90/426/EEZ primjenjuju se kada i gdje je potrebno.
Međutim, gospodarstvo znači gospodarstvo u smislu Direktive 90/426/EEZ uključujući i područja prirode u kojima kopitari žive slobodno.
Nadalje:
(a) vlasnik ili posjednik znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja posjeduje kopitare ili je zadužena za njihovo držanje, sa ili bez novčane naknade;
(b) vektor znači insekt vrste Imicola Culicoides ili bilo koji insekt Culicoides koji može prenositi konjsku kugu, utvrđen postupkom predviđenim člankom 19., slijedeći mišljenje Znanstvenog veterinarskog odbora;
(c) potvrđivanje znači izjava nadležnog tijela o prisutnosti konjske kuge, temeljena na laboratorijskim nalazima; međutim, u slučaju epidemije, nadležno tijelo može isto tako potvrditi bolest na temelju kliničkih i/ili epidemioloških nalaza;
(d) nadležno tijelo znači središnje tijelo države članice odgovorno za provedbu veterinarskih kontrola ili bilo koje veterinarsko tijelo na koje je ono prenijelo tu odgovornost;
(e) službeni veterinar znači veterinar kojeg imenuje nadležno tijelo.
Članak 3.
Države članice osiguravaju da pojava ili sumnja na konjsku kugu bude obavezno i trenutačno prijavljena nadležnom tijelu.
Članak 4.
1. Ako se na gospodarstvu nalazi jedan ili više kopitara sumnjivih na infekciju konjskom kugom, države članice osiguravaju da službeni veterinar odmah pokreće službene istražne radnje u svrhu potvrđivanja ili isključivanja predmetne bolesti.
2. Od trenutka kada je prijavljena sumnja na zarazu, službeni veterinar mora:
(a) sumnjivo(a) gospodarstvo(a) staviti pod službeni nadzor;
(b) započeti:
i. službeno popisivanje vrsta kopitara, navodeći za svaku vrstu broj kopitara koji su već uginuli, zaraženi ili bi mogli biti zaraženi, te ažuriranje popisa uzimajući u obzir kopitare koji su tijekom razdoblja sumnje na bolest oždrijebljeni ili uginuli, podaci iz popisa moraju se na zahtjev predočiti i mogu se kontrolirati prilikom svakog nadzora;
ii. popisivanje mjesta koja bi mogla olakšati preživljavanje vektora ili mjesta na kojima se zadržavaju te korištenje prikladnih načina uništavanja insekata na takvim mjestima;
iii. epidemiološko istraživanje u skladu s člankom 7.;
(c) redovito posjećivati gospodarstvo(a), prilikom čega:
i. pregledava svakog kopitara koji se tamo drži;
ii. provodi detaljan klinički pregled ili razudbu životinja sumnjivih na bolest ili uginulih životinja i uzima potrebne uzorke za laboratorijske pretrage;
(d) osigurava:
i. da se svi kopitari u gospodarstvu/gospodarstvima drže u njihovim boksovima ili na drugim mjestima koja su zaštićena od vektora;
ii. da je svako premještanje kopitara na ili s gospodarstva/gospodarstava zabranjeno;
iii. poduzimanje odgovarajućih načina uništavanja insekata u i oko objekata u kojima se drže kopitari;
iv. da su lešine kopitara uginulih na gospodarstvu uništene, neškodljivo uklonjene, spaljene ili zakopane u skladu s Direktivom Vijeća 90/667/EEZ od 27. studenoga 1990. o utvrđivanju veterinarskih propisa za neškodljivo uklanjanje i preradu životinjskog otpada, njegovo stavljanje na tržište i sprečavanje pojave uzročnika bolesti u krmivima životinjskog ili ribljeg podrijetla i o izmjeni Direktive 90/425/EEZ ( 6 ).
3. Do uvođenja službenih mjera kako je određeno u stavku 2., vlasnik ili posjednik životinje sumnjive na bolest mora poduzeti sve neophodne radnje predostrožnosti kako bi osigurao udovoljavanje stavku 2. točki (d).
4. Nadležno tijelo može primijeniti bilo koju mjeru određenu stavkom 2. na druga gospodarstva ako njihova lokacija, zemljopisni položaj ili kontakti s gospodarstvom u kojemu se sumnja na bolest, opravdavaju sumnju na moguću kontaminaciju.
5. Osim odredbi iz stavka 2., mogu se odrediti posebne odredbe u skladu s postupkom koji se spominje u članku 19. za područja prirode u kojima kopitari žive slobodno.
6. Mjere iz ovog članka službeno prestaju kada nadležno tijelo utvrdi da je prestala sumnja na prisutnost konjske kuge.
Članak 5.
Cijepljenje protiv konjske kuge može se provoditi samo u skladu s odredbama određenim ovom Direktivom.
Članak 6.
1. Ako se službeno potvrdi prisutnost konjske kuge, službeni veterinar mora:
(a) odmah započeti s usmrćivanjem, pod službenim nadzorom, svih kopitara na zaraženom gospodarstvu koji su zaraženi ili pokazuju kliničke simptome konjske kuge;
(b) odrediti uništavanje, neškodljivo uklanjanje, spaljivanje i zakapanje lešina gore navedenih kopitara u skladu s Direktivom 90/667/EEZ i/ili;
(c) proširiti primjenu mjera iz članka 4. na gospodarstva smještena unutar kruga polumjera od 20 km (uključujući i zaraženo područje) oko zaraženog/ih gospodarstva/gospodarstava;
(d) započeti sa, u području predviđenom točkom (c), sustavnim cijepljenjem svih kopitara koristeći cjepivo koje je odobrilo nadležno tijelo, te sve kopitare označiti jasnom, neizbrisivom oznakom stavljenom odobrenim načinom u skladu s postupkom predviđenim člankom 19. Međutim, na temelju epidemioloških, meteoroloških, zemljopisnih ili klimatskih okolnosti, nadležno tijelo može odbaciti zahtjeve za cijepljenje. O tome nadležno tijelo obavješćuje Komisiju;
(e) provesti epidemiološko istraživanje u skladu s člankom 7.
2. Nadležno tijelo može proširiti primjenu mjera određenih stavkom 1. izvan područja koje se spominje u njegovoj točki (c) ako, obzirom na zemljopisnu, ekološku ili meteorološku situaciju ili na premještanja na ili s gospodarstva na kojem je potvrđena bolest, postoji sumnja na proširenje konjske kuge. O tome obavješćuje Komisiju.
3. Ako je područje iz stavka 1. smješteno na državnom području više od jedne države članice, nadležna tijela dotičnih država članica surađuju na određivanju tog područja. Ako je to nužno, ono se može odrediti na temelju postupka predviđenog člankom 19.
Članak 7.
1. Epidemiološko istraživanje mora obuhvatiti:
— duljinu vremena tijekom kojega je konjska kuga mogla biti prisutna na gospodarstvu,
— mogući izvor konjske kuge na gospodarstvu i utvrđivanje drugih gospodarstava na kojima se nalaze kopitari koji su se mogli kontaminirati ili zaraziti od istog izvora,
— prisutnost i rasprostranjenost vektora bolesti,
— premještanje kopitara na ili s predmetnih gospodarstava ili premještanje svake lešine kopitara iz tih gospodarstava.
2. Kako bi se osiguralo potpuno koordiniranje mjera za brzo iskorjenjivanje konjske kuge i provedba epidemiološkog istraživanja, osniva se krizni stožer.
Opća pravila u vezi s nacionalnim kriznim stožerom i kriznim stožerima Zajednice donosi Vijeće, djelujući na prijedlog Komisije.
Članak 8.
1. Države članice osiguravaju da, uz mjere iz članka 6., nadležno tijelo uspostavi zaraženo i ugroženo područje. Pri određivanju područja u obzir se uzimaju zemljopisni, administrativni, ekološki i epidemiološki čimbenici povezani s konjskom kugom te sustav kontrole.
2.
(a) Zaraženo područje obuhvaća područje Zajednice u krugu polumjera od najmanje 100 km oko čitavog zaraženoga gospodarstva.
(b) Ugroženo područje obuhvaća područje Zajednice za još najmanje 50 km od granice zaraženog područja, u kojoj u razdoblju od posljednjih 12 mjeseci nije provedeno sustavno cijepljenje.
(c) Ako su takva područja smještena na državnom području nekoliko država članica, nadležna tijela predmetnih država članica surađuju kako bi se utvrdila područja koja se spominju u točkama (a) i (b). Međutim, ako bude nužno, zaraženo i ugroženo područje utvrđuju se u skladu s postupkom određenim člankom 19.
3. Na propisno potkrijepljen zahtjev države članice, može se donijeti odluka u skladu s postupkom određenim člankom 19., u svrhu izmjene demarkacije područja utvrđenih u stavku 2., uzimajući u obzir:
— njihov zemljopisni položaj i ekološke čimbenike,
— meteorološke uvjete,
— prisutnost i rasprostranjenost vektora,
— nalaze epidemioloških studija provedenih u skladu s člankom 7.,
— nalaze laboratorijskih pretraga,
— primjenu mjera kontrole, posebno mjera uništavanja insekata.
Članak 9.
1. Države članice osiguravaju da se u zaraženom području primjenjuju sljedeće mjere:
(a) utvrđivanje svih gospodarstava koja drže kopitare unutar područja;
(b) službeni veterinar provodi:
— povremene obilaske svih gospodarstava koja drže kopitare,
— klinički pregled predmetnih kopitara uključujući, ako je potrebno, uzimanje uzoraka za laboratorijske pretrage; o obilascima i nalazima mora se voditi evidencija;
(c) kopitari mogu napustiti gospodarstvo na kojem se drže, samo radi prijevoza izravno pod službenim nadzorom radi prisilnog klanja, u klaonicu smještenu u zaraženom području ili, ako u tom području nema klaonice, u klaonicu u ugroženom području određenu od nadležnog tijela.
2. Uz mjere predviđene stavkom 1., odluka o provedbi sustavnog cijepljenja kopitara protiv konjske kuge i njihovoga označivanja u zaraženom području, može se donijeti u skladu s postupkom određenim člankom 19.
Članak 10.
Države članice osiguravaju:
1. da se mjere predviđene člankom 9. stavkom 1. primjenjuju u ugroženom području. Međutim, ako u ugroženom području nema klaonice, kopitari se mogu zaklati u zaraženom području u klaonici koju odredi nadležno tijelo;
2. da je u ugroženom području zabranjeno svako cijepljenje protiv konjske kuge.
Članak 11.
Razdoblje uvođenja i primjene mjera predviđenih člancima 6., 8., 9. i 10. određuje se postupkom određenim člankom 19. To razdoblje ni u kom slučaju ne može biti manje od 12 mjeseci ako je provedeno cijepljenje u skladu s člankom 6. stavkom 1. i člankom 9. stavkom 2.
Međutim, neovisno o članku 9. stavku 1. točki (c) i članku 10. stavku 1.:
(a) kopitari iz zaraženog i ugroženog područja mogu se prevoziti pod službenim nadzorom i pod uvjetima određenim člankom 5. stavkom 3. Direktive 90/426/EEZ do karantenske postaje navedene u članku 5. stavku 3. točki (d) te Direktive;
(b) premještanje kopitara unutar područja istog statusa mora biti odobreno od nadležnog tijela na temelju sljedećih pravila:
i. kopitari trebaju:
— biti podvrgnuti prethodnom službenom pregledu,
— biti označeni, i
— biti popraćeni službenom ispravom;
ii. države članice osiguravaju, u svim slučajevima, da kopitari cijepljeni prije manje od 60 dana ne mogu napustiti gospodarstvo na kojem su se zatekli u vrijeme provođenja cijepljenja;
iii. države članice obavješćuju Komisiju unutar Stalnog veterinarskog odbora o mjerama koje su poduzete na ovom polju.
Članak 12.
Ako je epidemija konjske kuge u određenom području iznimno ozbiljna, bilo kakve dopunske mjere koje dotične države članice trebaju poduzeti donose se u skladu s postupkom određenim člankom 19.
Članak 13.
Države članice osiguravaju da nadležno tijelo poduzima sve potrebne i prikladne mjere da sve osobe koje se nalaze u zaraženom i ugroženom području budu u potpunosti upućene u važeća ograničenja te da poduzmu potrebne korake za prikladnu provedbu predmetnih mjera.
Članak 14.
1. Države članice određuju nacionalni laboratorij za provođenje laboratorijskih pretraga predviđenih ovom Direktivom i pojedinosti o tom laboratoriju, te bilo kakve promjene nakon toga, čine dostupnim ostalim državama članicama i javnosti.
Detaljna pravila za jednoobraznu primjenu ovog stavka mogu se donijeti u skladu s postupkom koji se navodi u članku 19.
2. Djelatnost i zadaće nacionalnih laboratorija, određenih u skladu sa stavkom 1., određene su u Prilogu I.
3. Nacionalni laboratoriji određeni u skladu sa stavkom 1. povezuju se s referentnim laboratorijem Zajednice kako se navodi u članku 15.
Članak 15.
Referentni laboratorij Zajednice za konjsku kugu imenovan je u Prilogu II. Neovisno o odredbama Odluke 90/424/EEZ, a posebno o njezinom članku 28., poslovi i dužnosti laboratorija određuju se u Prilogu III.
Članak 16.
Stručnjaci iz Komisije mogu, ako je to potrebno za jednoobraznu primjenu ove Direktive i u suradnji s nadležnim tijelima, obavljati nadzor na licu mjesta. U tu svrhu oni mogu, pregledavajući reprezentativni postotak gospodarstava, potvrditi prate li nadležna tijela udovoljavanje odredbama ove Direktive. Komisija o rezultatima provedenog nadzora obavješćuje države članice.
Država članica na čijem se području provodi inspekcija, stručnjacima daje svu nužnu pomoć u provođenju njihovih dužnosti.
Opća pravila za provedbu ovog članka donose se u skladu s postupkom određenim člankom 19.
Članak 17.
1. Svaka država članica izrađuje krizni plan u kojem se navodi na koji će način biti provedene mjere određene ovom Direktivom.
Taj plan mora osigurati pristup objektima, opremi, osoblju i svim drugim prikladnim materijalima nužnim za brzo i učinkovito iskorjenjivanje bolesti.
2. Kriteriji koji se primjenjuju za izradu planova iz stavka 1. određeni su u Prilogu IV.
Planovi izrađeni u skladu s tim kriterijima podnose se Komisiji najkasnije tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Direktive.
Komisija razmatra planove kako bi odredila omogućavaju li oni postizanje željenog cilja te predmetnoj državi članici predlaže izmjene, posebno kako bi osiguralo da su podudarni s planovima drugih država članica.
Komisija odobrava planove, izmijenjene prema potrebi, u skladu s postupcima određenim člankom 19.
Planovi se naknadno mogu mijenjati u skladu s istim postupkom uzimajući u obzir razvoj situacije.
Članak 18.
Vijeće, djelujući na prijedlog Komisije, izmjenjuje priloge.
Članak 19.
1. Komisiji pomaže Stalni odbor za hranidbeni lanac i zdravlje životinja osnovan u skladu s člankom 58. Uredbe (EZ) br. 178/2002 ( 7 ).
2. Prilikom pozivanja na ovaj članak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ ( 8 ).
Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca.
3. Odbor donosi vlastiti poslovnik.
Članak 20.
Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 1992. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
Članak 21.
Komisija Vijeću prije 1. listopada 1993., na temelju stečenoga iskustva, podnosi izvještaj o primjeni ove Direktive uz bilo koje druge prikladne prijedloge.
Članak 22.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
PRILOG I.
▼M5 —————
B. POSLOVI I DUŽNOSTI NACIONALNIH LABORATORIJA ZA KONJSKU KUGU
Nacionalni laboratoriji za konjsku kugu odgovorni su za koordinaciju standarda i dijagnostičkih metoda određenih u svakom dijagnostičkom laboratoriju države članice, za korištenje reagensa i testiranje cjepiva. U tu svrhu oni:
(a) mogu dostavljati dijagnostičke reagense dijagnostičkim laboratorijima na zahtjev;
(b) kontroliraju kvalitetu svih dijagnostičkih reagensa korištenih u toj državi članici;
(c) povremeno organiziraju usporedne testove;
(d) pohranjuju izolate virusa konjske kuge od svih potvrđenih slučajeva u toj državi članici;
(e) osiguravaju potvrđivanje pozitivnih rezultata dobivenih u područnim dijagnostičkim laboratorijima.
PRILOG II.
REFERENTNI LABORATORIJ ZAJEDNICE
Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete
Carretera de Algete, km 8
E-28110 Algete (Madrid)
Tel. (34) 916 29 03 00
Faks (34) 916 29 05 98
E-Pošta: lcv@mapya.es
PRILOG III.
POSLOVI I DUŽNOSTI REFERENTNOG LABORATORIJA ZAJEDNICE ZA KONJSKU KUGU
Referentni laboratorij Zajednice ima sljedeće poslove i dužnosti:
1. koordinirati, u savjetovanju s Komisijom, metode koje države članice koriste za dijagnostiku konjske kuge, što podrazumijeva:
(a) tipiziranje, pohranu i opskrbu sojevima virusa konjske kuge za serološko testiranje i pripremanje protuseruma;
(b) opskrbu nacionalnih referentnih laboratorija standardnim serumima i drugim referentnim reagensima radi standardizacije testova i reagensa koji se koriste u svakoj državi članici;
(c) stvaranje i održavanje kolekcije sojeva i izolata virusa konjske kuge;
(d) organizaciju povremenih usporednih testova dijagnostičkih postupaka na razini Zajednice;
(e) prikupljanje i uspoređivanje podataka i informacija o korištenim dijagnostičkim metodama i rezultatima testova provedenih u Zajednici;
(f) karakterizaciju izolata konjske kuge najsuvremenijim dostupnim metodama radi boljeg razumijevanja epidemiologije konjske kuge;
(g) praćenje razvoja nadziranja, epidemiologije i sprečavanja konjske kuge u čitavom svijetu;
2. aktivno pomagati u dijagnostici konjske kuge u izbijanju u državama članicama prihvaćanjem izolata virusa za potvrdnu dijagnostiku, karakterizaciju i epidemiološku studiju;
3. pomagati osposobljavanje ili ponovno osposobljavanje stručnjaka laboratorijske dijagnostike radi usklađivanja tehnika u čitavoj Zajednici;
4. provoditi uzajamnu i povratnu razmjenu informacija sa svjetskim laboratorijima za konjsku kugu određenih od Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), posebno u odnosu na razvoj situacije u vezi s konjskom kugom u svijetu.
PRILOG IV.
KRITERIJI ZA KRIZNE PLANOVE
Krizni planovi moraju ispunjavati barem sljedeće kriterije:
1. osnivanje nacionalnog kriznog stožera koji koordinira sve mjere kontrole u predmetnoj državi članici;
2. sadržavati popis lokalnih kriznih stožera za kontrolu bolesti s odgovarajućim kapacitetima za koordinaciju mjera kontrole bolesti na lokalnoj razini;
3. sadržavati detaljne podatke o osoblju uključenom u provedbu mjera kontrole, njihovoj osposobljenosti i odgovornosti;
4. svaki lokalni krizni stožer za kontrolu bolesti mora moći žurno doći u kontakt sa osobama/organizacijama koje su izravno ili neizravno uključene u izbijanje bolesti;
5. osigurati dostupnost opreme i materijala radi ispravnog provođenja mjera kontrole bolesti;
6. sadržavati detaljne upute za postupke koji će se poduzeti, uključujući načine uklanjanja lešina, te kod sumnje i potvrde infekcije ili kontaminacije;
7. uspostavljaju se programi osposobljavanja kako bi se održale i razvile vještine na području terenskih i administrativnih postupaka;
8. dijagnostički laboratoriji moraju imati opremu i prostore za post-mortem preglede, potrebne kapacitete za serologiju, histologiju i dr., te moraju održavati osposobljenost za brzu dijagnostiku (u tu svrhu treba organizirati brzi prijevoz uzoraka);
9. sadržavati pojedinosti o količini cjepiva protiv konjske kuge koja se procjenjuje potrebnom u slučaju ponovne uspostave žurnog cijepljenja;
10. sadržavati odredbe koje osiguravaju zakonsku podlogu nužnu za provedbu kriznih planova.
( 1 ) SL C 312, 3.12.1991., str. 12.
( 2 ) Mišljenje doneseno 10. travnja 1992. (još nije objavljeno u Službenom listu).
( 3 ) Mišljenje doneseno 29. travnja 1992. (još nije objavljeno u Službenom listu).
( 4 ) SL L 224, 18.8.1990., str. 42. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom 92/130/EEZ (SL L 47, 22.2.1992., str. 26.).
( 5 ) SL. L 224, 18.8.1990., str. 19. Odluka kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EEZ) br. 3763/91 (SL L 356, 24.12.1991., str. 1.).
( 6 ) SL L 363, 27.12.1990., str. 51.
( 7 ) SL L 31, 1.2.2002., str. 1.
( 8 ) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.