EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023XC0209(04)
Publication of a communication of approval of a standard amendment to a product specification for a name in the wine sector referred to in Article 17(2) and (3) of Commission Delegated Regulation (EU) 2019/33 2023/C 49/12
Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33 2023/C 49/12
Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33 2023/C 49/12
PUB/2022/1518
SL C 49, 9.2.2023, p. 28–34
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
9.2.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 49/28 |
Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/33
(2023/C 49/12)
Ova je obavijest objavljena u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).
OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE
„Cabernet d’Anjou”
PDO-FR-A1005-AM02
Datum obavijesti: 11.11.2022.
OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE
1. Službeni zemljopisni šifrarnik
Općine zemljopisnog područja i područja u neposrednoj blizini ažurirane su u skladu sa službenim zemljopisnim šifrarnikom.
To ne utječe na opseg razgraničenog zemljopisnog područja.
Mijenjaju se točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.
2. Razgraničeno područje čestice
Dodani su datumi kada je nadležno nacionalno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.
Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.
3. Razmak između trsova
Najmanji razmak između trsova u istom redu smanjuje se s 1 m na 0,90 m.
Svrha je ove izmjene povećati gustoću sadnje vinove loze bez mijenjanja razmaka između redova.
Dodana je i posebna odredba za vinovu lozu na padinama većima od 10 % za koje je dopušten najmanji razmak između trsova od 0,80 m.
Svrha je ovog dodatka uzeti u obzir poseban slučaj vinove loze posađene na izraženim obroncima, što uzrokuje poseban raspored tijekom sadnje (sadnja paralelna s obronkom umjesto okomito na nju).
Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.
4. Rezidba
Pravila o rezidbi usklađena su na razini oznaka područja Anjou Saumur u regiji Val de Loire.
Cilj je tog usklađivanja poboljšati znanje gospodarskih subjekata i pojednostavniti nadzor. Ovom se izmjenom za vinogradare uvodi mogućnost prilagodbe u pogledu epizoda mraza koje sve češće nastupaju kasno.
Mijenja se točka 5. jedinstvenog dokumenta.
5. Povezanost
Povezanost se mijenja upućivanjem na 2021. godinu umjesto na 2018. godinu i prilagodbom broja općina nakon spajanja općina.
Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.
6. Prijelazne mjere
Prijelazne mjere čije je trajanje isteklo brišu se.
Nakon novog razgraničenja čestica u određenim općinama dodana je prijelazna mjera.
Jedinstveni dokument nije izmijenjen.
7. Označivanje
Pravila o označivanju pojašnjena su i usklađena na razini oznaka područja Anjou Saumur u Val de Loireu. Riječ je samo o izmjeni teksta.
Mijenja se točka 9. jedinstvenog dokumenta.
8. Upućivanje na nadzorno tijelo
Tekst upućivanja na nadzorno tijelo revidiran je kako bi se uskladio s drugim specifikacijama proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. Riječ je samo o izmjeni teksta.
Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.
9. Izmjena teksta
U specifikaciji su izvršene brojne prilagodbe teksta.
Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.
JEDINSTVENI DOKUMENT
1. Naziv(i)
Cabernet d'Anjou
2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:
ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti
3. Kategorije proizvoda od grožđa i vina
1. |
Vino |
4. Opis vina
KRATAK OPIS
Riječ je o mirnim ružičastim vinima sa sljedećim analitičkim značajkama: Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 10,5 %. Udio fermentabilnih šećera (glukoza + fruktoza) u vinu nakon fermentacije jednak je ili veći od 10 grama po litri. Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %. Ukupni udio hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i ukupni udio sumporova dioksida u skladu su s razinama utvrđenima propisima Zajednice, ali svaka pošiljka nezapakiranog vina koje ispunjava uvjete za navod „rano” ili „novo” ima udio hlapljivih kiselina jednak ili manji od 10,2 miliekvivalenata po litri. Vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Njihova intenzivna aroma ističe posebnost sorti vinove loze. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus im je istodobno svjež i zaokružen. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.
Opća analitička svojstva |
|
Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) |
|
Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) |
10 |
Najmanji ukupni udio kiselosti |
|
Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) |
|
Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) |
|
5. Postupci proizvodnje vina
5.1. Posebni enološki postupci
1. Gustoća sadnje – razmaci
Postupak uzgoja
Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Prored u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 0,90 metra.
Berbe s vinogradarskih parcela s razmakom između trsova u istom redu manjim od 0,90 metara, ali ne manjim od 0,80 metara i s nagibom većim od 10 % imaju pravo na kontroliranu oznaku izvornosti.
Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Prored na tim vinogradarskim parcelama ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.
2. Pravila o rezidbi
Postupak uzgoja
Trsovi se obrezuju metodom kratke rezidbe, duge rezidbe ili mješovite rezidbe. Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu. Loza se može rezati s 2 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića (odvojeni neotvoreni cvjetni pupovi), broj plodovitih grana te godine po trsu najviše 12.
3. Navodnjavanje
Postupak uzgoja
Navodnjavanje je zabranjeno.
4. Poseban enološki postupak
Zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.
Zabranjena je upotreba komadića drva.
Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.
Uz prethodno navedene odredbe, vina, u pogledu enoloških postupaka, poštuju obveze utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.
5. Visina lišća i podvezivanje vinove loze
Postupak uzgoja
Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine proreda između brajdi mjereno između donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,40 metra iznad tla i gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,20 metra iznad najviše nosive žice.
Na vinogradarskim parcelama s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru usto se poštuju sljedeća pravila postavljanja brajdi: minimalna visina potpornih stupova u brajdi iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.
5.2. Najveći prinos
1. |
69 hektolitara po hektaru |
6. Razgraničeno zemljopisno područje
Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:
— |
departman Deux-Sèvres: Brion-près-Thouet, Loretz-d’Argenton, Louzy, Plaine-et-Vallées (samo za područje delegirane općine Oiron), Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars (samo za područje delegirane općine Mauzé-Thouarsais, Sainte-Radegonde i bivše općine Thouars), Tourtenay, Val en Vignes (samo za područje delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul, Cersay i Saint-Pierre-à-Champ); |
— |
departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Bellevigne-les-Châteaux, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (samo za područje delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou, Épieds, Fontevraud-l'Abbaye, Les Garennes sur Loire, Gennes-Val-de-Loire (samo za područje delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé-Lézigné (samo za područje delegirane općine Huillé), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (samo za područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (samo za područje delegiranih općina Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d'Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rives-de-Loir-en-Anjou (samo za područje delegiranih općina Villevêque), Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou, Tuffalun, Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay; |
— |
departmanVienne : Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu. |
7. Sorte vinove loze
Cabernet franc N
Cabernet-Sauvignon N
8. Opis povezanosti
8.1.
1. – Informacije o zemljopisnom području
(a) – Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti
Zemljopisno područje obuhvaća dvije velike geološke formacije u kojima se vinogradi pretežito nalaze na obroncima rijeka i nekoliko visoravni: na zapadu, pretkambrijska i paleozojska osnova povezana je s armoričkim masivom; na istoku, mezozoički i kenozoički supstrat pariškog bazena prekriva staru osnovu. Zbog te geološke posebnosti zapadni dio zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou noir” i karakterizira ga škriljevac, posebno lisnati škriljevac, razlikuje se od istočnog dijela zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou blanc” i karakterizira ga liskunova kreda (Saumur).
Povijesno povezano s bivšom regijom Anjou, zemljopisno područje u 2021. uglavnom obuhvaća južnu polovinu departmana Maine-et-Loire (68 općina) i rubne dijelove na sjeveru departmana Deux-Sèvres (11 općina) i Vienne (9 općina).
Tla na česticama, precizno definiranima za berbu grožđa, potječu iz različitih geoloških formacija. Iako su vrlo različita, oba su tla siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.
Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom s prilično malim razlikama u temperaturi s obzirom na relativnu blizinu Atlantskog oceana, ulogu Loire i njezinih pritoka kao regulatora temperature i, naposljetku, lokaciju vinograda na obroncima brežuljaka. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. To zemljopisno područje odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u općinama Choletais i Mauges te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina iznosi 585 mm, dok na cijelom području Choletaisa iznosi gotovo 800 mm.
(b) – Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti
Vinogradarstvo u pokrajini Anjou prisutno je neprekidno od 1. stoljeća. Ta je pokrajina pogodna za uzgoj vinove loze, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima boginje Ceres i Bakhovim, koji je ime Andégave (Angers) dobio po imenu iz grčkog jezika.”. Iako se vinogradarstvo na području Angersa razvijalo u cijelom srednjem vijeku, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. odnosno 13. stoljeća. Sjaj kraljevine Henrija II. i Eleonore Akvitanske omogućio je „vinu iz Anjoua” da se probije do najljepših trpeza.
Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled vina „Anjou” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogradi se 1881. prostiru na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.
8.2.
Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na bijelim vinima dobivenima iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina prvenstveno je usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Zajedno sa sortama grolleau N i grolleau gris G, iz kojih se dobivaju vina vrste „clairet” blijede boje, a povremeno i sa sortama gamay N i pineau d’Aunis N, te sorte pridonose razvoju proizvodnje znamenitih ružičastih vina poznatih pod kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”. Druga faza preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tom skupinom bilja. Proučavanje i analiza najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjena potencijala berbe i vladanje tehnikama vinifikacije čimbenici su koji su potaknuli proizvodnju crnih vina već od 1960-ih godina.
2. – Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda
Ružičasta vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Aroma im je intenzivna i u svakom vinu otkriva posebnosti sorti vinove loze od kojih su proizvedena. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus im je istodobno svjež i zaokružen. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.
3. – Uzročna veza
Kombinacija sjevernih vinograda, zasađenih u posebnom krajoliku s blagim podnebljem i specifičnom geologijom i pedologijom daje tim vinima poseban okus koji se ističe svježinom.
Raznovrsnost položaja vinograda zbog različitih geopedoloških uvjeta omogućili su proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Proizvođači vina na temelju proučavanja i analize ponašanja vinove loze utvrđuju pravilnu sadnju vinograda. I dok se sorte grolleau N, grolleau gris G ili pineau d’Aunis N uzgajaju se na uzvisinama i pjeskovito-šljunčanim zaravnima koje pogoduju proizvodnji voćnih ružičastih vina, sortama cabernet franc N i cabernet-sauvignon N pogoduju plitka tla ili smeđa tla s reguliranim napajanjem vodom za proizvodnju zaokruženih ružičastih vina s aromom koja se dugo zadržava u ustima.
9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)
API
Pravni okvir:
Zakonodavstvo EU-a
Vrsta dodatnog uvjeta:
Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području
Opis uvjeta:
Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem za proizvodnju vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” sastoji se od područja sljedećih općina, na temelju zemljopisnog šifrarnika iz 2021.:
— |
departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
— |
departman Loire-Atlantique: Ancenis-Saint-Géréon (samo za područje bivše općine Ancenis), Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
— |
departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (samo za područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autelles), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
Označivanje
Pravni okvir:
Nacionalno zakonodavstvo
Vrsta dodatnog uvjeta:
Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje
Opis uvjeta:
Kontrolirana oznaka izvornosti može se dopuniti riječima „rano” ili „novo” u skladu s odredbama utvrđenima u specifikaciji.
Dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se slovima koja visinom, širinom i debljinom nisu dvostruko veća od slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.
Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” smije iznositi najviše dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.
Na vinima koja se na tržište stavljaju s navodom „rano” ili „novo” mora biti navedena godina berbe.
Na oznaci vina može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv manje zemljopisne cjeline smije iznositi najviše polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.
Poveznica na specifikaciju proizvoda
https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cea1d3f7-577f-445e-9e58-b708a8d13eb8