Sažetak
|
Procjena učinka na stope PDV-a
|
A. Potreba za djelovanjem
|
Zašto? Koji se problem rješava?
|
U 1967. je pri uspostavljanju zajedničkog sustava PDV-a dogovoreno uvođenje konačnog sustava PDV-a koji se temelji na načelu oporezivanja u državi članici podrijetla. Stvaranjem jedinstvenog tržišta 1993. zadržan je cilj uvođenja sustava PDV-a na načelu podrijetla i na snagu su stupile prijelazne odredbe o PDV-u zajedno s važećim pravilima o stopama PDV-a. U prijedlogu o konačnom sustavu taj je cilj odbačen i predviđena je provedba konačnog sustava PDV-a na temelju oporezivanja u državi članici odredišta. Međutim, važeća pravila o stopama PDV-a i dalje su u skladu sa sustavom na temelju podrijetla te su pretjerano ograničavajuća za sustav PDV-a na temelju odredišta. Usto, stupanjem na snagu konačnog sustava PDV-a prestale bi važiti posebne odredbe na temelju kojih je državama članicama dopušteno odstupanje od ograničenja.
|
Što se nastoji postići ovom inicijativom?
|
Inicijativom se trajno utvrđuje najniža dopuštena standardna stopa PDV-a od 15 %. U konačnom sustavu PDV-a osigurat će se jednako postupanje s državama članicama i države članice više se neće sprječavati u odobravanju sniženih stopa za određenu robu i usluge ako ne postoji rizik narušavanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta.
|
Koja je dodana vrijednost djelovanja na razini EU-a?
|
Zahtjevi supsidijarnosti iz članka 113. UFEU-a provedeni su u Direktivi o PDV-u.
|
B. Rješenja
|
Koje su se zakonodavne i nezakonodavne opcije razmatrale? Postoji li najpoželjnija opcija? Zašto?
|
Razmotrene su dvije opcije politike te je u obje predviđena izmjena Direktive o PDV-u i trajno utvrđivanje najniže dopuštene standardne stope PDV-a od 15 %. Opcijom 1 predviđeno je da se postojeća odstupanja odobre svim državama članicama uvođenjem nacionalnih odredaba u Direktivu o PDV-u, no to bi bilo teško postići. Odabranom opcijom 2 problem odstupanja rješava se ukidanjem ograničenja zbog kojih su takva odstupanja potrebna, to jest minimuma od 5 % za snižene stope PDV-a i popisa robe i usluga na koje se mogu primijeniti snižene stope PDV-a (Prilog III.), koja bi se zamijenila negativnim popisom na koji se mora primijeniti standardna stopa.
|
Tko podržava koju opciju?
|
Države članice i ispitanici u otvorenom javnom savjetovanju izrazili su potporu jednakom postupanju s državama članicama.
|
C. Učinci najpoželjnije opcije
|
Koje su prednosti najpoželjnije opcije (ako postoji, inače prednosti glavnih opcija)?
|
Odabranom se opcijom uspješno uklanjaju ograničenja za države članice koja više nisu opravdana u okviru oporezivanja na temelju odredišta i pruža se rješenje za prestanak valjanosti odstupanja.
|
Koji su troškovi najpoželjnije opcije (ako postoji, inače troškovi glavnih opcija)?
|
Opcija kojoj se daje prednost zahtijeva zaštitne mjere kako bi se izbjegli mogući rizici.
|
Kako će to utjecati na poduzeća, uključujući mala, srednja i mikropoduzeća?
|
Rizik od povećavanja troškova usklađivanja zbog veće složenosti ograničit će se tako da će se subjektima na prilagođenoj internetskoj stranici pružati informacije o stopama PDV-a na temelju statističke klasifikacije.
|
Hoće li to bitno utjecati na državne proračune i uprave?
|
Države članice će i dalje određivati utjecaj na proračun. Proširenje područja primjene sniženih stopa PDV-a ili smanjenje sniženih stopa PDV-a bez kompenzacijskih mjera uzrokovalo bi smanjenja prihoda od PDV-a.
|
Hoće li biti drugih bitnih učinaka?
|
Povećana fleksibilnost država članica mogla bi dovesti do većeg broja sudskih sporova.
|
D. Daljnje mjere
|
Kad će se ova politika preispitati?
|
Prilog III. preispitao bi se prije stupanja na snagu konačnog sustava PDV-a, a nakon njegova stupanja na snagu bit će potrebno redovito preispitivanje negativnog popisa.
|