EUROPSKA KOMISIJA
Bruxelles, 17.8.2018.
COM(2018) 597 final
IZVJEŠĆE KOMISIJE
EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I ODBORU REGIJA
o primjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1302/2013 u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija
{SWD(2018) 395 final}
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I ODBORU REGIJA
o primjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1302/2013 u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija
1.
UVOD
Cilj je Europskih grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS), kao pravnih osoba koje mogu povećati pravnu sigurnost i stabilnost inicijativa za suradnju, poboljšati koheziju u Europskoj uniji olakšavanjem teritorijalne suradnje i rješavanjem povezanih praktičnih teškoća. EGTS-ovi bi trebali smanjiti probleme s kojima se suočavaju države članice te, posebno, regionalna i lokalna tijela u provedbi aktivnosti suradnje i upravljanju njima u kontekstu različitih nacionalnih zakona i postupaka.
Uredba (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju („Uredba o EGTS-u”) donesena je na temelju članka 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, posebno njegova trećeg podstavka. Stupila je na snagu 1. kolovoza 2006. i potpuno je primjenjiva od 1. kolovoza 2007. Izmijenjena je Uredbom (EU) br. 1302/2013 u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja EGTS-ova.
U skladu s člankom 17. Uredbe o EGTS-u službe Komisije prosljeđuju Europskome parlamentu,Vijeću i Odboru regija izvješće o primjeni te Uredbe u kojem ocjenjuju, na temelju pokazatelja, njezinu djelotvornost, učinkovitost, relevantnost i dodanu vrijednost EU-a u pogledu EGTS-ova te mogućnosti za pojednostavnjenje.
2.
EGTS-ovi u PRAKSI
Nedavne aktivnosti EGTS-ova na terenu
EGTS-ovi su koncentrirani u određenim područjima, većinom duž mađarske, slovačke, francuske, španjolske i portugalske granice. Posebno veliko područje pokrivaju u Mađarskoj. Neke države članice ne sudjeluju niti u jednom EGTS-u. Te razlike u nekim slučajevima mogu biti posljedica već uspostavljenih drugih vrsta struktura za suradnju.
Tijekom 2017. četiri EGTS-a imala su članove iz trećih zemalja. Budući da se u Uredbi o EGTS-u do njezine izmjene nisu izričito spominjali EGTS-ovi s vanjskom dimenzijom, ne može se očekivati brzi nastanak takvih EGTS-ova.
Glavne su vrste EGTS-ova:
·prekogranični EGTS-ovi, koji većinom rješavaju lokalne i regionalne probleme,
·transnacionalni EGTS-ovi, na područjima koja su znatno šira od područja prekogranične suradnje,
·mreža EGTS-ova, sastavljena od članova koji nisu povezani s određenim područjem i
·EGTS-ovi za posebne svrhe, primjerice bolnice, parkove prirode, prometne koridore i sveučilišta.
Do 31. prosinca 2017. postojalo je ukupno 68 EGTS-ova.
Najčešće uređenje EGTS-a uključuje suradnju od dva do 20 lokalnih tijela, sa strukturama suradnje od manje do srednje veličine. Drugo najistaknutije uređenje je prekogranična suradnja regionalnih tijela.
EGTS-ovi se većinom financiraju članarinama, prijenosom sredstava iz nacionalnih i regionalnih proračuna i doprinosima iz fondova EU-a, većinom iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, ali i iz programa LIFE, Erasmus+ i Obzor 2020.
EGTS-ovi su 2017. aktivno provodili restrukturiranje zbog povećanja broja članova: promjenu broja članova prijavio je ukupno 21 EGTS (31 %).
Na kraju 2017. radilo se na osnivanju više od 20 novih EGTS-ova. Uslijed toga vjerojatno će se dodatno proširiti raspon primjena instrumenta EGTS-a.
Razlozi i izazovi povezani sa stvaranjem EGTS-ova
Razlozi
Instrument EGTS-a stvoren je kako bi se olakšala i promicala teritorijalna suradnja u cilju jačanja kohezije u EU-u. EGTS-ovi se u velikoj mjeri upotrebljavaju za konsolidiranje i/ili produbljenje opće (međutematske) prekogranične suradnje. Njima se većinom koriste lokalna i regionalna tijela, ali se upotrebljavaju i za međuregionalnu suradnju.
Različiti su razlozi za osnivanje EGTS-a. EGTS se prvenstveno osniva kao vidljiva i trajna struktura za teritorijalnu suradnju radi upravljanja zajedničkim projektima, infrastrukturama ili okolišnim resursima.
EGTS-ovi pridonose sljedećem:
Økonsolidaciji integriranog strateškog pristupa,
Østabilizaciji struktura za suradnju i osiguranju kontinuiteta djelovanja,
Øpoboljšanju transparentnosti i vidljivosti suradnje i
Øolakšavanju suradnje u programima EU-a.
Izazovi
Izazovi pri stvaranju EGTS-ova odnose se na:
ûmanjak iskustva i znanja tijela za odobravanje u pogledu koraka koje treba poduzeti,
ûpotrebu za postizanjem dogovora između članova EGTS-a o sadržaju aktivnosti ili točnim uključenim zadaćama i
ûrazličita nacionalna pravila i propise, primjerice u području nabave usluga i oporezivanja. U Uredbi o EGTS-u predviđen je europski pravni oblik na koji se primjenjuju nacionalna provedbena pravila pa stoga za svaki EGTS treba pronaći posebna rješenja na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva.
EGTS-ovi i europska teritorijalna suradnja
Izvorni je cilj instrumenta za EGTS olakšati europsku teritorijalnu suradnju (ETS) na razini programa i projekta, koja, povrh provedbe pojedinih projekata, uključuje programiranje u širem smislu.
Trenutačno dva EGTS-a stvarno provode programe ETS-a: EGTS Grande Région, koji je upravljačko tijelo za program Grande Région i EGTS ESPON, koji ima posebnu ulogu jer je jedini korisnik i stoga je odgovoran za provedbu programa ESPON 2014. – 2020.
Neki EGTS-ovi odgovorni su za provedbu fondova za male projekte u posebnim programima ETS-a: EGTS RDV i EGTS Via Carpatia upravljaju fondom za male projekte u svojim zemljopisnim područjima u okviru programa Interreg Mađarska-Slovačka. Dva EGTS-a jedini su korisnici projekata ETS-a, a EGTS GO provodi integrirano teritorijalno ulaganje (ITI).
Tijekom 2017. 33 EGTS-a sudjelovala su kao partner ili glavni partner u otprilike 83 projekta ETS-a. EGTS-ovi sudjeluju u ETS-u i na druge načine, primjerice sufinanciranjem ili olakšavanjem projekata ili programa ETS-a.
3.
OCJENA PRIMJENE UREDBE O EGTS-u
Službe Komisije blisko su surađivale s Odborom regija kako bi prikupile potrebne podatke za ocjenjivanje primjene izmijenjene Uredbe o EGTS-u. Glavni izvori podataka za ocjenu pitanja i pokazatelja utvrđenih u Prilogu budućem delegiranom aktu o pokazateljima provedbe EGTS-a bili su izvješće Odbora regija o praćenju EGTS-a za 2017. i naručena studija.
O ishodu analize prikupljenih podataka razgovaralo se s Odborom regija te je s njim dogovoren.
3.1.
Djelotvornost Uredbe o EGTS-u
Analizom djelotvornosti Uredbe o EGTS-u kako je izmijenjena, ispitivala se uspješnost djelovanja EU-a u ostvarenju njezinih ciljeva. Glavni ciljevi izmjena bili su sljedeći:
Øolakšati osnivanje EGTS-a,
Øpojasniti određene odredbe i
Øpromicati opsežniju uporabu EGTS-ova.
Od 21. lipnja 2014. do prosinca 2017. osnovan je ukupno 21 novi EGTS. To je znatno povećanje ukupnog broja EGTS-ova od 44 % i pokazuje da se nastavlja dinamika osnivanja od početnog odobrenja Uredbe o EGTS-u.
Povećao se i broj članova EGTS-ova za više od 30 % s više od 600 (21. lipnja 2014.) na više od 800 do kraja 2017. Broj članova postojećih EGTS-ova povećao se 2016. i 2017. znatno više nego prethodnih godina, što pokazuje da se izmjenama Uredbe o EGTS-u olakšalo proširenje EGTS-ova. Tim promjenama pridonijela je i činjenica da su Uredbom o EGTS-u pojašnjena pravila u tom pogledu.
Najmanje 10 EGTS-ova sudjelovalo je u pružanju prekograničnih usluga, neizravno ili u izravnoj upravljačkoj ulozi. Postojeći EGTS-ovi planiraju u budućnosti pružati širi opseg usluga ili pridonijeti njihovu pružanju, primjerice kad je riječ o sustavima upozoravanja u slučaju prirodnih katastrofa i prekograničnom recikliranju otpada. To pokazuje da su izmjene Uredbe o EGTS-u relevantne.
EGTS-ovi općenito spominju različite koristi od uporabe instrumenta:
üpodupiranje struktura višerazinskog upravljanja kojima se jačaju prekogranični pristupi odozdo prema gore koji omogućuju intenzivniju i/ili višu razinu prekogranične suradnje. Izmijenjenom Uredbom o EGTS-u pojednostavnjuju se promjene članstva u EGTS-u, čime se podupiru prilagodbe u skladu s razvojem EGTS-ova,
ügraničnim regijama omogućuje se da pojačaju zajedničko planiranje i provedbu strategija u različitim područjima izražavanjem zajedničkih interesa i zajedničke vizije za granično područje. Od kada su donesene izmjene to uključuje bolje pružanje usluga,
üEGTS-ovi, kao jedinstveni korisnici, imaju lakši pristup sredstvima EU-a jer podnošenje zahtjeva za financiranje EU-a preko EGTS-a uključuje manje administrativnog opterećenja za članove, posebno u programskom razdoblju europskih strukturnih i investicijskih fondova 2014.–2020. Prekogranični ili transnacionalni karakter EGTS-ova pomaže i u priopćavanju dodane vrijednosti EU-a pri prijavi za sredstva EU-a,
üpravnim identitetom EU-a poboljšava se vidljivost EGTS-ova te ih druga relevantna javna tijela bolje prihvaćaju. Priznaju ih kao posrednika koji može pokrenuti nova prekogranična djelovanja i, u nekim slučajevima, više utjecati na donošenje odluka,
üEGTS-ovi nude pouzdan i održiv komunikacijski kanal kojim se olakšavaju različiti oblici suradnje u prekograničnim područjima.
Ciljevi olakšavanja osnivanja EGTS-ova, pojašnjenja određenih odredaba i omogućavanja opsežnije uporabe EGTS-ova ostvareni su na nekoliko načina. EGTS-ovi uglavnom podupiru ETS provedbom projekata i dijelova programa, a ne kao upravljačka tijela programa ETS-a. Uredbom o EGTS-u pridonijelo se pojašnjenju i široj uporabi instrumenta, posebno u pogledu prekograničnog pružanja usluga i uključivanja trećih zemalja.
Istraživanja potvrđuju i da se postigla veća jasnoća u nekoliko područja, kao što su članstvo, sudjelovanje tijela iz trećih zemalja i odnos između konvencije i statuta EGTS-a. Olakšalo se funkcioniranje EGTS-ova, jer se čini da je lakši pristup sredstvima EU-a, i pojednostavnjene su promjene u konvenciji (npr. zbog promjena u pogledu članstva).
Prilog Uredbe o EGTS-u sadržava međuinstitucijsku izjavu u kojoj Europski parlament, Vijeće i Komisija izjavljuju da su suglasni poduzeti napore unutar institucija i s državama članicama u cilju podupiranja uporabe EGTS-ova. Na razini EU-a obnovljena je platforma Odbora regija za EGTS te se time znatno poboljšao pristup informacijama o EGTS-ovima. Odbor regija počeo je i više sudjelovati u aktivnostima promicanja EGTS-ova, uključujući događanja i publikacije.
U godišnjem izvješću Odbora regija o praćenju EGTS-a navedeno je da će se u državama članicama pojačati aktivnosti potpore EGTS-ovima. Sve više država članica promiče EGTS-ove, ali tome pristupa na različite načine. Djelotvornost tih aktivnosti odražava se u proširenju primjene instrumenta EGTS-a u pogledu obuhvaćenih tema i u pogledu pokrivenih zemljopisnih područja. Djelotvornost aktivnosti promicanja EGTS-ova znatno se razlikuje jer sve države članice ne sudjeluju aktivno u tim aktivnostima. Unatoč postignućima u promicanju EGTS-ova, čini se da još uvijek postoje neke poteškoće u pristupanju sredstvima za financiranje ETS-a. To znači da je potrebno uložiti dodatne napore u promicanje EGTS-ova.
3.2.
Učinkovitost Uredbe o EGTS-u
Učinkovitost se odnosi na odnos između upotrijebljenih resursa ili ulaznih vrijednosti i ostvarenih promjena ili rezultata.
U slučaju EGTS-ova izvršena je usporedba između EGTS-ova i drugih usporedivih struktura u skladu s nacionalnim ili međunarodnim pravom te je na temelju te usporedbe zaključeno da su u većini slučajeva troškovi osnivanja EGTS-a previše ograničeni da bi se mogli upotrijebiti kao relevantni pokazatelj učinkovitosti.
Utvrđeno je da su pri usporedbi EGTS-a i struktura osnovanih u skladu s nacionalnim ili međunarodnim pravom relevantniji neki drugi aspekti:
üpridaje se velika vrijednost mnogostranosti EGTS-ova. EGTS-ovi se, kad se osnuju, mogu upotrebljavati u različite svrhe. U okviru zadaća EGTS-a koje su često vrlo općenito opisane, stvarna područja rada mogu se lako prilagoditi bez temeljne promjene njegove strukture i
üjedna je od jedinstvenih i najvažnijih prednosti EGTS-ova da imaju pravnu osobnost i stoga mogu obavljati aktivnosti u predmetnim zemljama.
3.3.
Relevantnost Uredbe o EGTS-u
Pokazatelj relevantnosti odnosi se na mjeru u kojoj ciljevi i odredbe Uredbe o EGTS-u odgovaraju potrebama mogućih članova EGTS-a.
Kada je riječ o izmjeni Uredbe o EGTS-u, kojom je proširen cilj stvaranja EGTS-a i njegovo područje primjene, možemo zaključiti da znatan broj trenutačnih EGTS-ova upotrebljava za podupiranje svojih posebnih tematskih ciljeva i druga sredstva EU-a osim ETS-a.
Od početka programskog razdoblja 2014.–2020. sudjelovanje EGTS-ova u ETS-u u načelu se podupiralo snažnijim pravnim vezama između Uredbe o EGTS-u i uredaba o kohezijskoj politici EU-a te se znatno povećalo ukupno sudjelovanje EGTS-ova u programima suradnje. Gotovo polovina EGTS-ova sada sudjeluje u provedbi programâ ETS-a, većinom u okviru partnerstava u jednom ili više projekata.
Izmjena Uredbe o EGTS-u, međutim, nije dovela do osnivanja novih EGTS-ova koji će djelovati kao upravljačka tijela za programe ETS-a. EGTS-ovi vrlo rijetko upotrebljavaju i mogućnost da djeluju kao jedinstveni korisnik operacije. To je možda zbog toga što je, posebno u ranoj fazi programskog razdoblja 2014.–2020., bilo potrebno puno pojašnjenja programâ ETS-ate je to možda obeshrabrivalo dodatne zahtjeve mogućih jedinstvenih korisnika.
I dalje postoje neke nejasnoće. U članku 8. stavku 2. Uredbe o EGTS-u razlikuje se između prava o provođenju konvencije (točka (g)), prava u skladu s kojim djeluju tijela EGTS-a (točka (h)) i prava koje se odnosi na aktivnosti EGTS-a (točka (j)). Jasno je da će se u konvenciji definirati primjenjivo pravo u pogledu sva tri elementa, ali nije jasno koliko bi trebao biti detaljan popis primjenjivog prava „koje se izravno odnosi na aktivnosti EGTS-a”. Komisija smatra da bi pravo koje se „izravno odnosi” na te aktivnosti trebalo biti blisko povezano sa „specificiranim zadaćama”: EGTS osnovan za upravljanje bolnicom ima specifičnije zadaće od EGTS-a osnovanog za općeniti razvoj svojega područja.
3.4.
Europska dodana vrijednost
Pokazateljem dodane vrijednosti EU-a razmatra se jesu li EGTS-ovi osnovani zbog Uredbe o EGTS-u. Dodana vrijednost EU-a blisko je povezana s uobičajenim koristima koje su utvrđene za EGTS-ove. Na temelju prednosti EGTS-a u usporedbi sa sličnim pravnim osobama mogu se dobiti vrijedne kvalitativne informacije za procjenu dodane vrijednosti EU-a za EGTS.
U literaturi se ističu sljedeće prednosti:
üEGTS-ovi kao pravne osobe omogućuju brže i učinkovitije donošenje odluka u prekograničnim okruženjima kada je uključeno nekoliko nadležnih tijela,
üEGTS-ovi omogućuju dosljednost, trajnost i koordinaciju, potiču zajedničke ciljeve i stabiliziraju suradnju u prekograničnim područjima,
üEGTS-ovi se smatraju neovisnima o izoliranim političkim odlukama i događajima koji bi mogli spriječiti donošenje ili provedbu korisnih mjera za područja suradnje koja se protežu preko nacionalnih granica,
üEGTS-ovi daju područjima suradnje pregovaračke ovlasti koje im omogućuju da brane svoje interese i
üEGTS-ovi ublažavaju učinke razdvajanja unutarnjih granica čime podupiru koheziju u EU-u i poboljšavaju vidljivost politika EU-a na lokalnoj razini.
Europsku dodanu vrijednost potvrđuju mnogi EGTS-ovi kada ističu koristi koje ne bi ostvarili bez instrumenta EGTS-a.
3.5.
Pojednostavnjenje
Stupanj pojednostavnjenja procjenjuje se na temelju toga jesu li smanjeni administrativni troškovi i opterećenje i omogućuje li se intervencijom brže ili manje složeno djelovanje. U slučaju EGTS-ova to je posebno relevantno u početnoj fazi.
Pokazatelji/nalazi pokazuju da su početna razdoblja bila kraća. To se posebno odnosi na fazu koja obuhvaća vrijeme potrebno za podnošenje prvog nacrta konvencije do registracije EGTS-a. Zemljopisne razlike mogle bi biti posljedica vrste EGTS-a koji se osniva i iskustva s osnivanjem EGTS-a.
Pokazatelji upućuju na to da je Uredba o EGTS-u dovela do nekih pojednostavnjenja. Međutim, potreba za pojednostavnjenjem zakonodavstva o EGTS-u ne proizlazi isključivo ili poglavito iz Uredbe o EGTS-u, već često i iz nacionalnog zakonodavstva država članica.
Izmjenom su pojednostavnjeni različiti aspekti Uredbe o EGTS-u, posebno zapošljavanje osoblja, podjela i rangiranje konvencije o EGTS-u i njezinih statuta, članstvo različitih dionika i sudjelovanje članova iz trećih zemalja. Stoga su u tim područjima zadovoljene potrebe (mogućih) dionika EGTS-a.
4.
PRIJEDLOZI ZA POBOLJŠANJE
Glavno načelo pri razmatranju daljnjih izmjena jest očuvati stabilnost instrumenta EGTS-a jer svaka promjena stvara novu nesigurnost. Unutar postojećeg okvira moguće je olakšati uporabu EGTS-ova pružanjem više informacija i boljom koordinacijom između država članica i tijela za odobravanje i boljom promocijom u kontekstu financijskih instrumenata EU-a.
EGTS je još uvijek relativno novi alat i mnogi mogući sudionici nemaju iskustva s njime ni znanja o njemu. Stoga je potrebno pružati više informacija, posebno o pravnim pitanjima povezanima sa strukturom EGTS-a i razvojem njegovih statuta i konvencije.
U osnivanju EGTS-a obično će sudjelovati nekoliko država članica, koje bi mogle provoditi Uredbu o EGTS-u na različite načine. Standardizirani zahtjevi i postupci mogu pridonijeti većoj pravnoj sigurnosti za partnere EGTS-ova i uključena nadležna tijela. Stoga će se i dalje održavati redoviti sastanci i razmjena informacija među tijelima za odobravanje na kojima će se rješavati prethodno navedena pitanja.
Potreba za boljom koordinacijom odnosi se i na kontakte između mogućih članova EGTS-ova i tijela za odobravanje i među tim tijelima u različitim državama članicama. Osim administrativnih pitanja, potrebno je i postići suglasnost o sadržaju EGTS-ova. U tom bi postupku mogla pomoći razmjena informacija i najbolje prakse među tijelima za odobravanje, EGTS-ovima i Odborom regija.
Boljom komunikacijom o instrumentu EGTS-a u kontekstu EU-ovih programa financiranja mogla bi se promicati njegova uporaba i njegov pristup sredstvima EU-a kako je predviđeno u članku 3. Prijedloga Komisije COM(2018) 374. To bi bilo posebno važno na početku sljedećeg programskog razdoblja (nakon 2020.).
Novi predloženi instrumenti kao što je ECBM, kojima se nastoji omogućiti da se pravila jedne države članice na dobrovoljnoj osnovi primjenjuju u susjednoj državi članici za određeni projekt ili usluge od općeg gospodarskog interesa, dodatno će pomoći u radu EGTS-ova jer njihova potpuno institucionalna priroda nije prikladna za rješavanje pravnih i administrativnih prepreka. EGTS-ovi bi mogli riješiti i druge probleme istaknute u Komunikaciji Komisije Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a, primjerice olakšati prekograničnu pristupačnost ili promicati veće objedinjavanje objekata za pružanje usluga zdravstvene skrbi, kao što je EGTS prekogranične bolnice Cerdanya.
EGTS-ovi često služe kao instrument ispitivanje načina za prevladavanje razlika među državama članicama u primjeni prava EU-a. U budućnosti bi se EGTS-ovi mogli upotrebljavati kao studije slučaja za uklanjanje tih razlika.
5.
ZAKLJUČCI
Izmijenjenom Uredbom nastoji se olakšati osnivanje i rad EGTS-ova i pojasniti određene postojeće odredbe. Ona ne samo da je dovela do znatnog povećanja ukupnog broja EGTS-ova od 44 %, već i pojačava učinkovitost i djelotvornost EGTS-ova u promicanju suradnje u provedbi politika EU-a.
Analiza provedena na temelju pokazatelja koji se odnose na djelotvornost, učinkovitost i relevantnost pokazuje da su ispunjeni ciljevi olakšavanja osnivanja EGTS-ova, pojašnjenja određenih odredaba i omogućivanja opsežnije uporabe instrumenta EGTS-a.
Uredbom o EGTS-u pridonosi se pojašnjenju i široj uporabi instrumenta EGTS-a, posebno za prekogranično pružanje usluga. Pojašnjeni su i određeni aspekti, kao što su članstvo, sudjelovanje tijela iz trećih zemalja i odnos između konvencije i statutâ EGTS-a. U međuvremenu se broj članova EGTS-a povećao za više od 30 % od početka programskog razdoblja 2014.–2020., a za nastanak EGTS-ova s vanjskom dimenzijom bit će potrebno posebno djelovanje dionika na svim razinama.
EGTS-ovi u načelu znatno više sudjeluju u programima suradnje, ali samo nekoliko njih provodi projekte ETS-a kao jedinstveni korisnici ili upravlja programom (ili njegovim dijelovima).
Europsku dodanu vrijednost potvrđuju mnogi EGTS-ovi kada ističu koristi koje ne bi ostvarili bez instrumenta EGTS-a.
Izmijenjenom Uredbom o EGTS-u osiguran je određeni stupanj pojednostavnjenja. Međutim, potreba za pojednostavnjenjem zakonodavstva o EGTS-u ne nastaje poglavito na razini EU-a već u odnosu na dodatne uvjete koje su uvele države članice.
Djelotvornost aktivnosti za promicanje EGTS-ova znatno se razlikuje među državama. Unatoč ulaganju dodatnih napora u te aktivnosti potrebno je uložiti još napora u jačanje učinkovitosti i djelotvornosti instrumenta EGTS-ova u poticanju suradnje u provedbi politika EU-a.
Utvrđeni izazovi pokazuju da bi pravnoj sigurnosti EGTS-ova i tijela za odobravanje više koristili standardizirani zahtjevi i postupci nego daljnje izmjene Uredbe o EGTS-u. Kako bi se mogla postići veća djelotvornost EGTS-ova te kako bi se na njih primjenjivali jednostavniji postupci, potrebna je bolja koordinacija među državama članicama kako bi se poboljšalo tumačenje i primjena Uredbe, prevladale poteškoće nastale zbog razlika u provedbi i koordinirali različiti nacionalni pravni okviri. Boljim promicanjem EGTS-ova u kontekstu financijskih instrumenata EU-a, posebno programâ ETS-a, poduprijet će se njihov pristup sredstvima EU-a.