This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0584
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Implementation of the Communication from the Commission, from 24 June 2009, on Action Against Cancer: European Partnership [COM (2009) 291 final] and Second Implementation Report on the Council Recommendation of 2 December 2003 on cancer screening (2003/878/EC)
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Provedba Komunikacije Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo [COM (2009) 291 završna verzija] i drugo Izvješće o provedbi Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka (2003/878/EZ)
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Provedba Komunikacije Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo [COM (2009) 291 završna verzija] i drugo Izvješće o provedbi Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka (2003/878/EZ)
/* COM/2014/0584 final */
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Provedba Komunikacije Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo [COM (2009) 291 završna verzija] i drugo Izvješće o provedbi Preporuke Vijeća od 2. prosinca 2003. o pregledima za rano otkrivanje raka (2003/878/EZ) /* COM/2014/0584 final */
SAŽETAK Rak je jedan od ključnih problema javnog
zdravstva u svim državama članicama i glavni prioritet zdravstvene
politike EU-a. U prosincu 2003. Vijeće je donijelo Preporuku o
pregledima za rano otkrivanje raka[1].
U lipnju 2009. Komisija je donijela Komunikaciju o borbi protiv raka:
Europsko partnerstvo[2].
U ovom su izvješću sažeta glavna postignuća u borbi protiv raka u
EU-u u okviru obiju inicijativa za postizanje cilja smanjenja pojavnosti raka
za 15 % do 2020. Ø Vodstvo: Velika većina država
članica, njih 24 od 28, postigla je cilj donošenja Nacionalnog plana za
nadzor raka (National Cancer Control Plan, NCCP) do 2013. Ø Podrška državama članicama:
Zajedničkim djelovanjem u okviru zdravstvenog programa razvijene su
smjernice za države članice za uspostavljanje nacionalnih planova u
pogledu raka te za liječenje raka. Novo Zajedničko djelovanje
pokrenuto 2014. dovest će do izrade europskih Smjernica za poboljšanje
kvalitete sveobuhvatnog nadzora raka. Direktivom o primjeni prava pacijenata u
prekograničnoj zdravstvenoj skrbi pružaju se dodatne mogućnosti za
povećanu suradnju putem europskih referentnih mreža između pružatelja
zdravstvene zaštite i stručnih centara. Ø Prevencija: Četvrta verzija Europskog kodeksa protiv raka, koju je
Europska komisija poduprla administrativnim sporazumima s Međunarodnom
agencijom za istraživanje raka, bit će objavljena uskoro. Ø Pregledi: Na temelju trenutačnih predviđanja, između 2010. i
2020. više od 500 milijuna pregleda za rano otkrivanje raka dojke, raka
vrata maternice i/ili raka debelog crijeva izvršit će se u okviru javno
odobrenih programa u EU-u. Europske smjernice za osiguranje kvalitete pregleda
i dijagnoze donesene su za rak dojke (2006., dodaci 2013.), rak vrata maternice
(2008., drugo izdanje 2014.) i rak debelog crijeva (2010.). Ø Osiguranje
kvalitete: Komisija razvija program osiguranja
kvalitete za usluge povezane s rakom dojke na temelju europskog zakonodavnog
okvira. Ø Istraživanja: Tijekom posljednjih sedam godina
EU je uložio više od 1,4 milijarde EUR u istraživanja povezana s
rakom. Više od polovine tog proračuna, 770 milijuna EUR, uloženo
je u suradničke istraživačke projekte za pronalazak novih načina
borbe protiv raka i pružanja podrške pacijentima. Ø Informacije o raku: Zajednički istraživački centar Europske komisije
2012. imenovan je odgovornim za koordinaciju europskog informacijskog sustava o
raku i repozitorijem podataka i alata Europske unije. Ø Koordinacija: Radi poboljšanja koordinacije
raspona inicijativa u pogledu raka na razini EU-a Europska komisija osnovala je
2014. skupinu stručnjaka Europske unije za nadzor raka. 1. UVOD 1.1. Uvod Vijeće je 2. prosinca 2003. jednoglasno donijelo Preporuku
o pregledima za rano otkrivanje raka[3]
(dalje u tekstu: Preporuka Vijeća) u okviru koje priznaje i važnost
tereta raka i dokaze učinkovitosti pregleda za rano otkrivanje raka dojke,
raka vrata maternice i raka debelog crijeva. Preporukom se države članice
poziva da poduzmu zajedničke mjere za provedbu nacionalnih programa za
rano otkrivanje raka temeljenih na stanovništvu, uz primjereno osiguranje
kvalitete, u skladu s europskim smjernicama o najboljoj praksi. Nadalje, poziva
se Europsku komisiju da izvijesti o provedbi programa za rano otkrivanje raka,
da razmotri raspon u kojem predložene mjere učinkovito funkcioniraju te da
razmotri postoji li potreba za dodatnim mjerama. Prvo je Izvješće o
provedbi Preporuke objavljeno 2008.[4],
a njime je obuhvaćeno razdoblje od 2003. do 2007. Europski parlament donio je 10. travnja 2008. rezoluciju o borbi
protiv raka u proširenom EU-u, a zaključci Vijeća o smanjenju tereta
raka u Europi doneseni su 10. lipnja 2008. Europska komisija je na temelju
toga 24. lipnja 2009. donijela Komunikaciju o borbi protiv raka:
Europsko partnerstvo[5]
(dalje u tekstu: Komunikacija Komisije) za podršku državama
članicama u njihovoj borbi protiv raka omogućivanjem okvira za
identifikaciju i dijeljenje informacija, kapaciteta i stručnog znanja u
pogledu prevencije i nadzora raka te uključivanjem relevantnih dionika iz
cijele Europske unije u zajedničke napore u tom smislu. U skladu s
točkom 3.1. ove Komunikacije, Komisija će dostaviti
izvješće o poduzetim radnjama koje će biti temelj za
utvrđivanje budućih djelovanja za borbu protiv raka u EU-u. 1.2. Teret raka u Europskoj uniji Procjenjuje
se da je u Europskoj uniji (EU27) 2012. bilo malo više od 2,6 milijuna
novih slučajeva oboljenja od raka[6],
54 % (1,4 milijuna) u muškaraca i 46 % (1,2 milijuna) u
žena. Najčešće
se pojavljivao rak dojke (364 000 procijenjenih slučajeva,
13,8 % svih slučajeva raka), a slijedili su ga rak prostate
(359 000, 13,7 %), rak debelog crijeva (342 000, 13,0 %) i
rak pluća (309 000, 11,8 %). Te su četiri vrste raka
predstavljale polovinu (52,3 %) procijenjenog ukupnog tereta raka u Europskoj
uniji 2012. U
muškaraca se, prema procjenama iz 2012., najčešće pojavljivao rak
prostate (25,1 % od ukupnog broja), rak pluća (211 000,
14,7 %), rak debelog crijeva (192 000, 13,4 %) i rak
mokraćnog mjehura (96 000, 6,7 %). U žena je najčešće
dijagnosticirana novotvorina bio rak dojke (364 000, 30,4 % od
ukupnog broja), a slijedili su ga rak debelog crijeva (151 000,
12,5 %), rak pluća (98 000, 8,2 %) i rak maternice
(64 000, 5,4 %). Procijenjeni
ukupan broj smrti povezanih s rakom u Europskoj uniji (EU27) 2012. iznosio je
1,263 milijuna, od toga 56 % (708 000) muškaraca i 44 %
(555 000) žena. Rak pluća, s procijenjenih 310 000 smrti
(24,5 % od ukupnog broja) bio je najčešći uzrok smrti od raka u
Europi 2012., a slijedili su ga rak debelog crijeva (150 000 smrti,
11,9 %), rak dojke (91 000, 7,2 %) i rak želuca (58 000,
4,6 %). Rak pluća i dalje je bio najčešći uzrok smrti od
raka u muškaraca (183 000, 25,9 %), a slijedili su ga rak debelog
crijeva (82 000, 11,6 %) i rak prostate (71 000, 10 %). Rak
dojke bio je vodeći uzrok smrti u žena (91 000, 16,3 %), a
slijedili su ga rak debelog crijeva (68 000, 12,3 %), rak pluća
(81 000, 14,7 %) i rak jajnika (30 000, 5,4 %). Stopa
preživljavanja raka znatno se razlikuje među europskim zemljama
unatoč velikim poboljšanjima u dijagnosticiranju i liječenju tijekom
prvog desetljeća 21. stoljeća. Broj odraslih osoba koje
preživljavaju najmanje pet godina nakon dijagnoze tijekom vremena postojano
raste u cijeloj Europskoj uniji, što odražava napretke u upravljanju rakom, na
primjer organizirane preglede za rano otkrivanje raka i poboljšana
liječenja. Međutim, i dalje postoje velike razlike među
zemljama, a međunarodne razlike u stopi preživljavanja smanjuju se samo
kod nekoliko vrsta raka, poput raka dojke, raka rektuma, raka prostate i raka
kože[7]. 1.3. Trošak raka u Europskoj uniji Procjenjuje se da je rak države članice EU-a 2009. stajao
126 milijardi EUR, od čega je trošak zdravstvene zaštite bio
51,0 milijardi EUR (40 %)[8].
Procjenjuje se da su diljem EU-a troškovi zdravstvene zaštite iznosili
102 EUR po građaninu, ali međusobno su se znatno razlikovali, od
16 EUR po osobi u Bugarskoj do 184 EUR po osobi u Luksemburgu. Procjenjuje se da su gubitci u produktivnosti zbog rane smrti stajali
42,6 milijardi EUR, a izgubljeni radni rani
9,43 milijardi EUR. Procjenjuje se da je neformalna zaštita stajala
23,2 milijarde EUR. Rak pluća imao je najveći procijenjeni
gospodarski trošak (18,8 milijardi EUR, 15 % ukupnih troškova u
pogledu raka), a slijedili su ga rak dojke (15,0 milijardi EUR,
12 %), rak debelog crijeva (13,1 milijarda EUR, 10 %) i rak
prostate (8,43 milijarde EUR, 7 %). Istraživači naglašavaju
da su te procjene konzervativne s obzirom na to da neke kategorije troškova
zdravstvene zaštite, poput programa za rano otkrivanje, nisu bili
uključene jer nije bilo moguće prikupiti te podatke za sve zemlje
uključene u istraživanje. 2. REZULTATI DJELOVANJA U OKVIRU PREPORUKE VIJEĆA I KOMUNIKACIJE
KOMISIJE 2.1. Nacionalni programi za nadzor raka Ciljevi djelovanja: Kao horizontalno
djelovanje, Komunikacijom Komisije utvrđuje se cilj u skladu s kojim bi do
završetka Partnerstva sve države članice trebale imati provedene
nacionalne programe za nadzor raka (NCCP-ove). Provođenjem takvih planova
trebalo bi se na održiv način pridonijeti smanjenju tereta raka u EU-u te
tako postići cilj smanjenja od 15 % do 2020. (510 000 novih
slučajeva manje). NCCP-ovi su programi javnog zdravstva osmišljeni kako bi se njima
osiguralo centraliziranu provedbu i nadzor strategija za prevenciju
izrađenih na temelju dokaza, rano otkrivanje, dijagnozu, liječenje,
rehabilitaciju, palijativnu skrb i istraživanje. Europska komisija je 2009.
učvrstila svoju dugoročnu predanost borbi protiv raka pokretanjem Zajedničkog djelovanja Europskog partnerstva za
borbu protiv raka (European Partnership for Action Against Cancer,
EPAAC). Glavni je cilj Zajedničkog djelovanja EPAAC-a (2009. – 2013.)
pružiti podršku državama članicama i drugim dionicima u njihovoj borbi
protiv raka te djelovati kao okvir za identifikaciju i dijeljenje informacija,
kapaciteta i stručnog znanja u pogledu prevencije i nadzora radi
postizanja sinergija te izbjegavanja raspršenih djelovanja i udvostručenja
napora. U partnerstvo je bio uključen širok raspon dionika, a svi su oni
imali posebna iskustva i stručnost potrebne za obogaćivanje baze
dokaza. Uključivalo je medicinske i znanstvene istraživačke
institucije, predstavnike industrije i nevladine udruge pacijenata iz cijelog
EU-a. Provedena djelovanja: Većina je
država članica postigla cilj donošenja NCCP-a do 2013. Do 2013. je 24 od
28 država članica donijelo određenu vrstu NCCP-a ili programa ili
strategije. Preostale četiri na putu su ka finalizaciji svojih odnosnih
NCCP-ova. U NCCP-ovima se vide znatne razlike u odnosu na područje
primjene, teme uključene u program, prisutnosti pokazatelja za njihov
nadzor i/ili ocjenu, trajanje plana/programa/strategije, razdoblje pripreme i
uključenost pacijenata. EPAAC je pružio sljedeća tri ključna rezultata potrebna za
daljnji razvoj i poboljšanje kvalitete NCCP-ova:
Izvješće o trenutačnom stanju NCCP-ova u
Europskoj uniji[9]
Smjernice za izradu NCCP-ova visoke kvalitete u
Europskoj uniji[10]
Pokazatelje za nadzor, ocjenu i izmjene NCCP-ova[11].
Znatni su napori uloženi u svim državama članicama za donošenje
NCCP-ova te su oni ključni element održivog doprinosa smanjenju tereta
raka u EU-u jer se njima propisuju osnovne strukture potrebne za nadzor raka i
izradu mehanizma odgovornosti. Oni isto tako čine i okvir za uvođenje
novih smjernica, metoda zaštite i mehanizama za suradnju, zbog čega dolazi
do napredaka u liječenju raka diljem EU-a. 2.2. Trećina vrsta raka može se spriječiti – najisplativiji
odgovor Ciljevi djelovanja: Komunikacijom Komisije
potiče se Partnerstvo na prihvaćanje horizontalnog pristupa na osnovi
rješavanja velikih zdravstvenih odrednica kao ključnog elementa za
smanjenje rastućeg tereta raka diljem Europske unije. Rak uzrokuju
mnogobrojni čimbenici te bi se stoga njegova prevencija trebala odnositi
na uzroke koji proizlaze iz stila života, posla i okoliša. Procjenjuje se[12]
da se otprilike jednu trećinu vrsta raka može spriječiti izmjenom ili
izbjegavanjem ključnih čimbenika rizika. Ti čimbenici
uključuju pušenje, prekomjernu težinu, nizak unos voća i povrća,
nedostatak tjelesne aktivnosti[13],
konzumaciju alkohola, izloženost kancerogenim kemikalijama na radnom mjestu i
izloženost suncu. Ključni je element europskog odgovora Europski kodeks protiv
raka[14].
Njime se prenose dvije jasne poruke:
određene se vrste raka mogu izbjeći, a
zdravlje se općenito može poboljšati, prihvaćanjem zdravijeg
načina života i
rak se može izliječiti, ili se izgledi za
izlječenje mogu znatno povećati, ako se otkrije u ranom stadiju.
Obraćajući se širokoj javnosti u formatu prilagođenom
građanima, Kodeks je ključni alat u prevenciji raka te bi trebao biti
važan alat za širenje preventivnih mjera i pridonošenje promjeni percepcije
raka. Provedena djelovanja: Promicanje zdravlja
na temelju velikih zdravstvenih odrednica dugotrajan je prioritet Europske
komisije te uključuje strategije za zdravstvene probleme povezane s
hranom, prekomjernom težinom i pretilošću[15]
te štetu prouzročenu alkoholom[16].
Komisija je razvila ambicioznu politiku kontrole duhana[17] koja za cilj
ima odvratiti djecu i mlade od pušenja i uskladiti unutarnje tržište duhanskih
proizvoda te pružiti podršku nacionalnim naporima za zaštitu građana od
izloženosti pasivnom pušenju, uzimajući u obzir potrebu prilagodbe
promicanja zdravlja određenom stanovništvu i ciljnim skupinama. U području zaštite na radu, ocjena strategije EU-a za zdravlje i
sigurnost 2007. – 2012.[18]
pokazala je da su postignuti relevantni ciljevi te je utvrđena potreba za
daljnjim naglaskom na prevenciju profesionalnih bolesti, od kojih je najvažnija
rak, u okviru koordiniranih djelovanja s drugim strategijama EU-a u pogledu
zdravlja i okoliša. U tu je svrhu Komisija donijela novi strateški okvir EU-a o
zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020.[19]. Nadalje, Direktivom 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim
ili mutagenim tvarima na radu[20]
utvrđuju se preventivne mjere za otklanjanje ili smanjenje izlaganja
kemijskim karcinogenim ili mutagenim tvarima na radnom mjestu. Usto se ažurira
popis tvari koje su razvrstane kao karcinogene ili mutagene u skladu sa
znanstvenim dokazima iz dijela 3. Priloga VI. Uredbi
br. 1272/2008 (CLP) o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i
smjesa[21].
Točnije, Zajedničkim djelovanjem EPAAC-a ponovno je pokrenut Europski
tjedan borbe protiv raka[22]
kako bi se prenijele poruke za promicanje zdravlja iz Europskog kodeksa
protiv raka. Četvrto izdanje Europskog kodeksa protiv raka (prva verzija
objavljena je 1987., druga verzija 1994., a treća verzija 2003.), uz
podršku Europske komisije putem administrativnih sporazuma s Međunarodnom
agencijom za istraživanje raka (International Agency for Research on Cancer,
IARC), započeto je te je rad u tijeku. 2.3. Pregledi i rano otkrivanje raka Ciljevi djelovanja: U Preporuci Vijeća preporučuju se pregledi stanovništva za
rano otkrivanje raka dojke, raka vrata maternice i raka debelog crijeva na
temelju dostupnih dokaza o učinkovitosti, podložno provedbi primjerenih
sustava za osiguranje kvalitete. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO)
poduprijela je 2011. te preporuke za svoje 53 države članice u europskoj
regiji[23]. Organizirani pregledi za rano otkrivanje raka vrata maternice u nekim
se državama članicama provode od 1963. Programi za rano otkrivanje raka
dojke počeli su se provoditi krajem 1980.-ih. Međutim, programi za
rano otkrivanje raka debelog crijeva uspostavljeni su tek u 2000.-ima te je
njima još uvijek obuhvaćen samo mali dio Europe. U prvom izvješću o provedbi preporuke Vijeća navedeno je da
je opseg pregleda za rano otkrivanje provedenih u EU-u na godišnjoj osnovi u to
vrijeme bio znatan; međutim, taj je opseg iznosio manje od polovine
minimalnog godišnjeg broja pregleda koji bi se očekivao kad bi testovi za
rano otkrivanje određeni u Preporuci bili dostupni svim građanima
EU-a u primjerenoj dobi (otprilike 125 milijuna pregleda godišnje).
Nadalje, manje od polovine pregleda u to vrijeme (41 %) provedeno je u
okviru programa za stanovnike kojima je omogućen organizacijski okvir za
provedbu sveobuhvatnog osiguranja kvalitete koje se zahtijeva u Preporuci. Provedena djelovanja: Na temelju
trenutačnih predviđanja posljednjih je godina došlo do znatnog
poboljšanja pokrivenosti programima za rano otkrivanje u EU-u. Više od
500 milijuna pregleda za rano otkrivanje raka dojke, raka vrata maternice
i/ili raka debelog crijeva izvršit će se u okviru javno odobrenih programa
u EU-u između 2010. i 2020. Tri vrste raka obuhvaćene Preporukom
(rak dojke, rak vrata maternice i rak debelog crijeva) čine gotovo jednu
petinu, ili 400 000, od 1,8 milijuna smrti od raka u europskoj regiji
(IARC 2008). Prvi podaci dobiveni iz prvog vala Europske ankete
o zdravlju (European health interview survey, EHIS)[24]
u pogledu pregleda za rano otkrivanje raka dojke, raka vrata maternice i raka
debelog crijeva[25] objavljeni su u prosincu 2010.
U tim je podacima[26] navedeno da je postotak žena
koje su se ikad podvrgnule mamografiji, u dobi između 50 i 69 godina, od
svih zemalja obuhvaćenih istraživanjem najviši u Francuskoj (92,9 %),
koju slijede Španjolska (92,3 %), Austrija i Njemačka (90 %),
Belgija (89,5 %) i Mađarska (86,9 %), dok je taj postotak
najniži u Bugarskoj (19,5 %) i Rumunjskoj (13,5 %). Donošenje Europskih smjernica o najboljoj praksi u Preporuci
je utvrđeno kao najvažnija radnja u provedbi programa ranog otkrivanja za
daljnji razvoj najbolje prakse za programe ranog otkrivanja raka visoke
kvalitete na nacionalnoj i, gdje je primjenjivo, regionalnoj razini. Već
je 2006. nastalo četvrto izdanje europskih smjernica za osiguranje
kvalitete pregleda za rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke[27]. Rad na smjernicama je i nakon objavljivanja
posljednjeg izvješća o provedbi ostao prioritet.
Europska komisija je 2008. u suradnji s
IARC-om i Europskom mrežom za rano otkrivanje raka vrata maternice (European
Cervical Cancer Screening Network, ECCSN) objavila drugo izdanje
europskih smjernica za osiguranje kvalitete pregleda za rano otkrivanje i
dijagnozu raka vrata maternice[28]. Te smjernice
uključuju opsežne ažurne podatke o tehničkim pojedinostima i
dokumentaciji, kao i procjenu novih tehnologija, npr. tekuće citologije,
automatskog očitavanja briseva za Pap testove i testiranja za humani
papiloma virus. Područje primjene smjernica prošireno je kako bi
uključivalo opširne upute koje je pripremio multidisciplinarni tim
stručnjaka za liječnike opće medicine, ginekologe i
citopatologe.
Europska komisija je u suradnji s IARC-om 2010. objavila prvo
izdanje europskih smjernica za osiguranje kvalitete pregleda za rano
otkrivanje i dijagnozu raka debelog crijeva[29].
Smjernice EU-a o ranom otkrivanju raka debelog crijeva usmjerene su na
podizanje standarda kvalitete pružanjem smjernica i preporuka za
osiguranje kvalitete temeljenih na dokazima koje treba pratiti pri
provedbi programa za rano otkrivanje raka debelog crijeva u državama
članicama EU-a. Njima je obuhvaćen cijeli postupak pregleda za
rano otkrivanje, od poziva i organizacije, dijagnoze i rješavanja
otkrivenih lezija. Njihov je naglasak na elementima ključnima za rano
otkrivanje, ali uključuju i načela koja su jednako važna u dijagnozi:
osposobljavanje, multidisciplinarni timski rad, praćenje i ocjena,
isplativost, smanjenje štetnih učinaka i pravovremenost daljnjih
istraživanja.
Europska
komisija je 2013. u suradnji s IARC-om, EUREF-om, Europskom radnom
skupinom za patologiju ranog otkrivanja raka dojke te Zajedničkim djelovanjem
EPAAC-a objavila dodatke četvrtom izdanju europskih smjernica
za osiguranje kvalitete pregleda za rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke[30]. Prvim se
dodatkom (ažuriranje digitalne mamografije) odgovara na ubrzan razvoj
tehnologije koji je pratio povećanu upotrebu digitalnih slika u
pregledima mamografijom i dijagnostici do kojeg je došlo nakon objave
četvrtog izdanja. U drugom se dodatku obrađuju određene
teme u pogledu osiguranja kvalitete patologije i pregledima za rano otkrivanje
raka dojke i dijagnostici u kojima je posljednjih godina došlo do problema
i praktičnih rješenja, kao i do novih tehnika i drugih napredaka.
Europska komisija 2014. u
suradnji s IARC-om i Europskom mrežom za rano otkrivanje raka vrata
maternice (ECCSN) planira objaviti dodatke drugom izdanju europskih smjernica za osiguranje
kvalitete pregleda za rano otkrivanje i dijagnozu raka vrata maternice kojima će biti obuhvaćeno primarno
ispitivanje za HPV u pregledima za rano otkrivanje raka vrata maternice te
organizacija ispitivanja za humani papiloma virus (HPV) i konvencionalna
citologija u pregledima za rano otkrivanje raka vrata maternice.
Jedan je od ciljeva Zajedničkog djelovanja EPAAC-a bio uspostaviti
intenzivan opsežni tečaj osposobljavanja za upravljanje programima za
rano otkrivanje raka. Započeta je mreža Europskih škola za
upravljanje pregledima za rano otkrivanje (European Schools of Screening
Management, ESSM) kako bi se pružila potpora stručnjaka pri
osmišljanju i provedbi pilot projekta intenzivnog tečaja osposobljavanja[31]. EU Program za zdravlje podržao je i projekt AURORA[32] za
pronalazak zajedničke i izvedive strategije promicanja pregleda za rano
otkrivanje raka vrata maternice u novim državama članicama EU-a čija
je ciljna skupine žene u dobi između 30 i 69 godina i kojima se osigurava
uključivanje skupina do kojih je teško doprijeti, pružanja podrške
državama članicama EU-a u provedbi pregleda za rano otkrivanje raka vrata
maternice temeljenih na dokazima te promicanja razmjene informacija i stručnosti
u Europi. U svrhu izrade pregleda mjesta na kojima se pružaju usluge pregleda za
rano otkrivanje i liječenje diljem zemalja Europe, Zajednički
istraživački centar (JRC) Europske komisije pokrenuo je 2012. anketu o
uslugama u pogledu raka dojke u europskim zemljama[33]. Iz
rezultata ankete vidljivo je da 22 zemlje provode programe za rano otkrivanje
raka dojke, a u njih 21 oni su organizirani u skladu s definicijama iz
smjernica. Programe za rano otkrivanje raka debelog crijeva provodi 15 od 25
zemalja, a još su četiri u prijelaznoj fazi prema organiziranom programu.
Programe za rano otkrivanje raka vrata maternice provodi 19 od 25 zemalja, a
neke preoblikuju trenutačna nesustavna djelovanja u program osigurane
kvalitete temeljen na stanovništvu. 2.4. Akreditacija usluga povezanih s rakom dojke u Europskoj uniji Ciljevi djelovanja: U Komunikaciji Komisije navodi se namjera Komisije da razvije
dobrovoljan pilot program za akreditaciju u Europi za rano otkrivanje raka i
praćenje, koji bi se nadovezao na nove Europske smjernice za preglede za
rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke (i njihova prethodna izdanja kao
najdugotrajnije i najrazvijenije smjernice na tom području). Time se prati pristup iz Preporuke za promicanje pregleda za
rano otkrivanje raka temeljenih na dokazima sustavnim pristupom temeljenim na
stanovništvu, uz osiguranje kvalitete. Nakon toga slijedili su Zaključci
Vijeća o smanjenju tereta raka iz 2008.[34] u kojima se
Komisiju pozvalo na istraživanje mogućnosti razvijanja pilot programa za
akreditaciju u Europi za rano otkrivanje i praćenje raka dojke, na temelju
europskih smjernica za osiguranje kvalitete. Provedena djelovanja: U prosincu 2012. JRC-u su dodijeljeni
sljedeći zadaci:
razviti novo izdanje europskih smjernica za preglede
za rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke i
razviti program osiguranja kvalitete usluga povezanih
s rakom dojke na temelju europskog zakonodavnog okvira o akreditaciji kako
je određen Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i
Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za
akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na
tržište[35].
Taj projekt, koji se još uvijek provodi, usmjeren je na uspostavljanje
minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete za liječenje raka dojke diljem
EU-a na temelju novog izdanja europskih Smjernica za preglede za
rano otkrivanje i dijagnozu raka dojke koje bi trebale biti dostupne
2016. Usto će JRC razviti i europsku platformu smjernica za
uključivanje postojećih smjernica za druge faze liječenja raka
dojke osim ranog otkrivanja i dijagnoze, kojima je obuhvaćeno
liječenje, rehabilitacija, praćenje, uključujući nadzor i,
prema potrebi, kontrolu boli i aspekte poput psihološke potpore i palijativne
njege, koje su ključne za koncept kvalitete s naglaskom na pacijentu. 2.5. Primjena najboljih pristupa zdravstvenoj skrbi u praksi –
određivanje i širenje dobre prakse Ciljevi djelovanja: Komunikacijom se predviđa smanjenje nejednakosti u stopama
smrtnosti od raka smanjenjem razlika između država članica s
najboljim i najgorim rezultatima za 70 % do 2020.[36] Tomu kao
potpora služi razvoj smjernica za modele najbolje prakse u skrbi povezanoj s
rakom, pri čemu se uzimaju u obzir nacionalni, regionalni i lokalni
kontekst. Provedene aktivnosti: EPAAC je razvio nekoliko inicijativa u području zdravstvene skrbi,
uključujući stvaranje temeljitog pregleda stanja u pogledu
liječenja raka u Europi:
Za određivanje najboljih praksi u europskim
zdravstvenim službama kojima se promiču inovativni mrežni pristupi
razmjeni iskustava: razvijena je Izjava o
politici u pogledu multidisciplinarne skrbi o oboljelima od raka[37]
radi određivanja ključnih elemenata koje bi trebali
uključiti svi multidisciplinarni timovi usredotočeni na tumore.
Usto je uspostavljen računalni sustav za upravljanje simptomima
i potporu pri odlučivanju u okviru palijativne skrbi.
Za razvoj smjernica u pogledu pedijatrijskog
liječenja raka: U okviru Zajedničkog
djelovanja blisko se surađivalo s Europskim društvom za pedijatrijsku
onkologiju (SIOPE) na promicanju smjernica za poboljšanje pedijatrijske
onkologije. Nedavno je provedeno istraživanje u državama članicama
radi ocjene provedbe tih smjernica s pomoću rezultata sličnog
istraživanja SIOP-a iz 2008. kao polaznom točkom mjerenja. Rezultati
te usporedbe očekuju se u 2014.
Dokazi i upotreba komplementarne i alternativne
medicine u liječenju raka: u tijeku je
istraživanje europskih struktura i centara koji osiguravaju komplementarnu
i alternativnu medicinu u okviru integrativne onkologije.
Za razvoj, ispitivanje i usklađivanje sadržaja
i provedbe kliničkih smjernica: partneri u
Zajedničkom djelovanju usredotočili su se na dva područja u
okviru svog rada na razvoju kliničkih smjernica za liječenje
raka: prehranu i rijetke oblike raka. Što se tiče prehrane, ZJRC je
europskim centrima za skrb o oboljelima od raka[38]
podijelio smjernice proizašle iz rada u pogledu prehrane.
Za provedbu strategije osposobljavanja radi
poboljšanja psihosocijalnih i komunikacijskih vještina među
pružateljima zdravstvene skrbi: nekoliko
partnerskih organizacija pridonijelo je vježbi mapiranja sredstava
zdravstvenog sustava u psihosocijalnoj onkološkoj skrbi, komunikacijskih
vještina među zdravstvenim djelatnicima i aktivnosti osposobljavanja
u području psihoonkologije, kao i postojećih razlika u potrebama
i kapacitetima. Rezultati pokazuju da je u 20 od 26 zemalja koje su
sudjelovale u istraživanju psihosocijalna onkološka skrb uključena u
Nacionalni program za nadzor raka (NCCP), ali samo njih 10 za njega ima
poseban proračun[39].
Kako bi osigurala kontinuitet napora za poboljšanje nadzora raka,
posebno u području zdravstvene skrbi, Komisija je 2014. pokrenula novo
trogodišnje Zajedničko djelovanje u pogledu nadzora raka koje se
financira iz Drugog zdravstvenog programa EU-a. Glavni je cilj donošenje Europskog
vodiča za poboljšanje kvalitete u sveobuhvatnom nadzoru raka kao i
platforme država članica kojima će se stvoriti prostor za rasprave o
temama povezanim s rakom. Predviđa se da će se Vodičem i nacrtima izjava koji
će se razviti i koji će uključivati i dobre prakse i preporuke
temeljene na dokazima podržati poboljšanje kvalitete u nadzoru i liječenju
raka na nacionalnoj razini te pridonijeti smanjenju nejednakosti. U Vodiču
je potrebno razraditi teme programa pregleda za rano otkrivanje raka temeljenih
na dokazima i kvaliteti, organizacije Sveobuhvatne mreže za rak, liječenja
raka na razini zajednice i stopa preživljavanja. Države članice dobit
će smjernice o provedbi različitih aspekata visokokvalitetnih
programa pregleda za otkrivanje raka u skladu s Europskim smjernicama za
osiguranje kvalitete u pregledima za otkrivanje raka vrata maternice, raka
dojke i raka debelog crijeva te smjernice o novim mogućim programima
pregleda (npr. pluća, prostata). Državama članicama osigurat će
se model Sveobuhvatne mreže za rak koji kasnije mogu prilagoditi vlastitim
kontekstima. Komisija podupire i rješenja povezana s e-Zdravstvom, osobito u okviru
mreže e-Zdravstva i akcijskog plana za e-Zdravstvo, s obzirom na to da se
e-Zdravstvom može osigurati personalizirana, usmjerenija, učinkovitija i
djelotvornija skrb o oboljelima od raka te se njime pomaže smanjiti broj
pogrešaka. Te su prednosti dokazane u upotrebi telemedicine za upravljanje
bolestima te za promicanje zdravlja. U drugom području djelovanja u
pogledu osiguravanja zdravstvene skrbi, Komisija istražuje tehnička i
financijska rješenja za opskrbu medicinskim izotopima, nakon slučajeva
manjka u opskrbi diljem Europe. Nakon Zaključaka Vijeća „Prema
sigurnoj opskrbi radioizotopima za medicinsku upotrebu u Europskoj uniji”
donesenih 6. prosinca 2010.[40],
uspostavljen je Europski opservatorij kako bi se pomoglo u rješavanju problema
povezanih s lancem opskrbe koji izravno utječe na potrebe u pogledu
zdravstvene skrbi. 2.6. Rijetke vrste raka Ciljevi djelovanja: U Komunikaciji se naglašava potreba za rješavanjem nejednakosti u
stopama smrtnosti od raka koje se mogu spriječiti zdravstvenom skrbi
smanjenjem razlika između država članica s najboljim i najgorim
rezultatima. Slučaj rijetkih vrsta raka spominje se kao područje
dodane vrijednosti za EU na temelju buduće suradnje u pogledu europskih
referentnih mreža, na primjer u području rijetkih bolesti, koje
obuhvaćaju mnoge rijetke vrste raka. U načelu bi rijetke vrste tumora trebalo definirati na isti
način kao rijetke bolesti. Njih se definira kao stanja čija je
prevalencija niža od 5 na 10 000 europskih stanovnika. Na godišnjoj razini
dijagnoze rijetkih vrsta raka predstavljaju oko 22 % svih
dijagnosticiranih vrsta raka. Nasuprot raku u odraslih osoba, gotovo su sve
vrste raka u djece rijetke, ali ozbiljne. U oko 40 000 djece u EU-u svake
je godine dijagnosticiran rak. Ti tumori predstavljaju posebna opterećenja
za pacijente jer zahtijevaju stručne dijagnoze i liječenja koja možda
nisu dostupna u blizini njihova mjesta stanovanja. Pacijenti ponekad trebaju
proći velike udaljenosti kako bi dobili pristup primjerenoj patološkoj
dijagnozi i multidisciplinarnom liječenju te imaju mali broj
mogućnosti za drugo mišljenje. Provedene aktivnosti: Politikom EU-a u području rijetkih bolesti namjerava se
pomoći u rješavanju izazova povezanih s borbom protiv rijetkih tumora. Ona
se temelji na Komunikaciji Komisije o rijetkim bolestima iz 2008.:
Izazovi za Europu[41]
i na Preporuci Vijeća o djelovanju u području
rijetkih bolesti[42]
iz 2009. Djelovanje Europske unije u tom području usmjereno je na
poboljšanje pristupa pacijenata primjerenim i pravovremenim dijagnozama,
informacijama i skrbi. U tom području europsko djelovanje može biti
učinkovitije od pojedinačnog djelovanja država članica. Nadalje se u Direktivi o primjeni prava pacijenata u
prekograničnoj zdravstvenoj skrbi[43]
razjašnjavaju prava pacijenata na pristup sigurnom i kvalitetnom liječenju
izvan granica EU-a i na naknadu troškova. Njome je osiguran temelj za
pojačanu suradnju među nacionalnim tijelima zdravstvene zaštite kroz
nekoliko aktivnosti. Neke se odredbe odnose na rijetke bolesti. Točnije,
člankom 12. predviđena je pojačana suradnja država
članica i Komisiji se daje ovlast da podupire države članice u
razvoju europskih referentnih mreža (ERN-ovi) među pružateljima
zdravstvene skrbi i stručnim centrima u zemljama EU-a za bolesti s niskom
prevalencijom, složene ili rijetke bolesti. Dvjema Odlukama[44]
[45]
donesenima u ožujku 2014. uspostavljeni su kriteriji za ERN-ove i njihove
članove kao i za postupak njihove procjene, ocjene i odobravanja. Samo
će mreže odobrene u skladu s tim pravnim zahtjevima biti službeno priznate
u EU-u i dobit će logotip EU ERN, registrirani žig u vlasništvu Europske
unije. Na temelju okvira EU-a za rijetke bolesti Europska komisija podržala je
nekoliko inicijativa u okviru Zdravstvenog programa:
u 2012., projekt RARECARENET
(Informacijska mreža za rijetke vrste raka)[46]
koji se temeljio na nekim prethodnim aktivnostima projekta RARECARE
(Praćenje rijetkih vrsta raka u Europi)[47]
u okviru kojeg su donošene procjene pojavnosti, preživljavanja,
prevalencije i smrtnosti za sve rijetke vrste raka. Ciljevi su projekta
(i.) osigurati ažurirane pokazatelje opterećenja rijetkih vrsta raka,
(ii.) skupljati i širiti informacije o mogućnostima zdravstvene skrbi
za rijetke vrste raka, (iii.) odrediti kriterije za stručne centre za
rijetke vrste raka, (iv.) proizvesti i širiti informacije o dijagnozama
rijetkih vrsta raka i upravljanju njima, (v.) razviti kliničku bazu
podataka o vrlo rijetkim vrstama raka, (vi.) osigurati novo znanje o tim
bolestima i kliničkom upravljanju njima te (vii.) razviti i širiti
informacije za pacijente, koji uključuju popis udruženja pacijenata
posvećenih rijetkim vrstama raka.
u 2013., Europsku stručnu pedijatrijsko-onkološku
referentnu mrežu za dijagnostiku i liječenje (ExPO-r-NeT), radi
potpore osiguranju zdravstvene skrbi djeci i mladima s rakom u državi
članici koja nije država u kojoj su osigurani, ako je broj
stručnjaka za određena stanja raka i broj slučajeva mali,
čime se pridonosi prekograničnom osiguranju najbolje skrbi
stanovništvu koje boluje od rijetkog raka u djetinjstvu.
Nadalje, osnovana je inicijativa Rare Cancers Europe[48],
inicijativa više dionika koja se bavi posebnim izazovima proizašlima iz
rijetkih vrsta raka. 2.7. Suradnja i koordinacija u istraživanju raka Ciljevi djelovanja: U Komunikaciji Komisije traži se razvoj koordiniranog pristupa
istraživanju raka diljem EU-a, kojim se namjerava postići koordinacija
jedne trećine istraživanja iz svih izvora financiranja do 2013. Provedene aktivnosti: EU ima vrlo važnu ulogu
kao osiguravatelj sredstava za istraživanje raka. Komisija je tijekom zadnjih
sedam godina u okviru sedmog okvirnog programa za istraživanja u (2007. – 2013.)
uložila više od 1,4 milijarde EUR u međunarodna suradnička
istraživanja, napredna istraživanja, programe mobilnosti, javno-privatna
partnerstva i koordinaciju nacionalnih istraživačkih napora povezanih s
rakom. Više od polovice tih sredstava – 770 milijuna EUR –
upotrijebljeno je kako bi se potaklo vodeće sudionike iz Europe i svijeta
da ujedine snage s „projektima suradničkog istraživanja” kako bi pronašli
nove načine za borbu protiv raka i potporu pacijentima. Tim se projektima
olakšava bolje razumijevanje toga kako se različite vrste raka javljaju,
kako ih ranije dijagnosticirati i uspješnije liječiti. Europa je jedna od vodećih regija svijeta u istraživanju raka.
Većina se tih istraživanja financira i provodi u pojedinim zemljama. Radi
olakšavanja koordinacije i povezivanja brojnih i različitih nacionalnih
napora, EU financira inicijative kao što je mapiranje nacionalnih sredstava za
rak mrežom TRANSCAN[49],
unapređuje i povezuje nacionalne i regionalne registre za rak mrežom
EUROCOURSE[50]
i olakšava razmjenu stručnjaka i prijenos najbolje prakse iz jedne zemlje
u drugu. Provedene aktivnosti: Nadalje, EPAAC je
pokrenuo rad na istraživanju raka s tri određena cilja:
utvrditi i posložiti po prioritetima područja u
istraživanju raka koja će imati koristi od koordinacije i
prekogranične suradnje,
utvrditi mehanizme za zajednički pristup
koordinaciji jedne trećine istraživanja raka iz svih izvora
financiranja do 2013.,
razviti pilot-projekte za koordinaciju istraživanja u odabranim
područjima.
U tom su kontekstu razvijeni sljedeći pilot-projekti: europska
koordinacija istraživanja raka u ranoj fazi kliničkog istraživanja,
europska platforma za istraživanje rezultata raka i europsko središte znanja za
istraživanje raka povezano s epidemiologijom i javnim zdravstvom: koordinacija
istraživanja i dijeljenje znanja. Otpočetka je jasno da se za koordinaciju svih područja
istraživanja raka među svim zemljama ne može primijeniti jedna
metodologija. Izazov je stoga bio metodologije koordinacije prilagoditi
posebnim temama istraživanja i potrebama zainteresiranih strana, uz upotrebu
dogovorenih načela za koordinaciju. 2.8. Osiguravanje usporedivih podataka potrebnih za politiku i
djelovanje Ciljevi djelovanja: U Komunikaciji Komisije traži se osiguranje točnih i usporedivih
podataka o pojavnosti, prevalenciji, pobolu, izlječenju, stopama
preživljavanja i smrtnosti od raka u EU-u do 2013. U tu svrhu prepoznata je
potreba za Europskim sustavom informiranja o raku (European cancer
information system, ECIS) u kojem se spajaju institucije i sredstva
povezani s informacijama i podacima o raku radi osiguranja znanja potrebnog za
unapređivanje aktivnosti u pogledu nadzora raka. U okviru ECIS-a trebao bi
se koordinirati i usmjeravati cjelokupan postupak prikupljanja podataka, kontrole
kvalitete, upravljanja, analize i širenja. Kako bi se
poboljšala usporedivost epidemioloških podataka o raku, dva od prvih projekata
koja je Europska komisija podupirala u okviru programa Europa protiv raka 1987.
bili su osnivanje Europske mreže registara za rak (ENCR)[51]
i projekta EUROCARE (Europe Cancer REgistry-based study on survival and
care of cancer patients – Istraživanje stope preživljavanja i skrbi o
oboljelima od raka temeljeno na Europskom registru oboljelih od raka)[52].
ENCR-om se promiče suradnja između registara za rak, određuju
norme prikupljanja podataka, osigurava osposobljavanje za osoblje registra za
rak i redovno šire informacije o pojavnosti i smrtnosti od raka u Europskoj
uniji i cijeloj Europi[53]. Širenje usporedivih
podataka o raku održava se i bazama podataka za cijelu Europu o raku kao uzroku
smrti koje vodi EUROSTAT[54],
zadužen za prikupljanje i homogenizaciju statistika o stopama smrtnosti od raka
u odnosu na dob, spol, državljanstvo i regije; nadalje, podaci ENCR-a[55]
čine sveobuhvatan sustav informacija o teretu raka u Europi (ponajviše
pojavnost i smrtnost), nadopunjen podacima EUROCARE-a o stopama
preživljavanja, prevalenciji i uzorcima skrbi. Naposljetku, radi
stvaranja usporedivog sustava pokazatelja za rak, u okviru projekta EUROCHIP
(Europski zdravstveni pokazatelji za rak)[56],
koji se financira iz Zdravstvenog programa EU-a, razvijeni su pokazatelji za
praćenje raka. U okviru projekta EUROCOURSE razvijeno je web-mjesto
Europskog opservatorija za rak (European Cancer Observatory, ECO)
kao centralizirano polazište za automatizirano upravljanje podacima iz registra
za rak i njihovo širenje. Općeniti podaci povezani sa zdravljem, nužni za
primjereno tumačenje pokazatelja raka, organizirani su u okviru web-mjesta
EU-a za zdravlje[57].
Općeniti podaci i gospodarski podaci specifični za zdravlje
prikupljeni su u bazi podataka o zdravlju OECD-a[58].
Naposljetku, europska znanstvena zajednica na čelu je metodološkog
istraživanja u epidemiologiji i javnom zdravstvu temeljenima na stanovništvu,
od analize i projekcije trendova pojavnosti i smrtnosti, do analize
preživljavanja, procjene prevalencije, planiranja i provedbe studija visoke
rezolucije i za istraživanje utjecaja društvenih i gospodarskih nejednakosti na
zdravlje. Provedene
aktivnosti: U okviru
Zajedničkog djelovanja EPAAC-a prioritizirana su tri glavna cilja za
doprinos razvoju Europskog sustava za informiranje o raku:
mapiranje glavnih izvora podataka o raku u Europi i
određivanje prioritetnih tema koje će se podupirati Partnerstvom,
ujedinjavanje pokazatelja opterećenja rakom (pojavnost,
smrtnost, preživljavanje i prevalencija) osiguranih postojećim
europskim aktivnostima pod zajedničkom platformom,
osnivanje radne skupine za istraživanje troškova raka u Europi
temeljeno na stanovništvu.
Zajedničkom djelovanju EPAAC-a 2009. je dan
mandat da do 2013. dostavi prijedlog kojim se uspostavlja temelj za budući
Europski sustav informiranja o raku, u konsenzusu sa svim dionicima u
području raka (pružateljima podataka, zdravstvenim djelatnicima, vladama,
građanima, pacijentima i znanstvenicima). JRC-u je 2012. dodijeljena odgovornost za
podupiranje rasprave o ECIS-u i preuzimanje uloge registra podataka i alata
Europske unije. Izvješće „Razvijanje Europskog
sustava za informiranje o raku: prijedlog Europskog partnerstva za borbu protiv
raka (EPAAC)”[59],
koje je nastalo kao rezultat EPAAC-a, služi kao temelj za rad Zajedničkog
istraživačkog centra (JRC). Zajedničkim
istraživačkim centrom (JRC) osigurat će se održivost ECIS-a i
koordinirati njegov daljnji razvoj. JRC blisko surađuje sa svim važnim
dionicima u domeni podataka o raku, podupire Europsku mrežu registara za rak (European
Network of Cancer Registries, ENCR) čije je Tajništvo JRC preuzeo
2012. i surađuje s Međunarodnom agencijom za istraživanje raka (International
Agency for Research of Cancer, IARC) i drugim znanstvenim mrežama i
projektima na europskoj razini, kao što su EUROCARE, CONCORD (Globalno
praćenje stopa preživljavanja raka)[60],
Zajedničko djelovanje PARENT (Inicijativa za prekogranične registre
pacijenata)[61]
i druge skupine, radi određivanja najučinkovitijih mogućnosti za
sve važne funkcije ECIS-a, kao što su kontrola kvalitete podataka,
statistička analiza, difuzija i širenje informacija o raku itd. Danas je u Europi više od 200 registara za rak povezano u okviru
ENCR-a. Sustavi prikupljanja podataka u različitim zemljama odražavaju
posebnu organizaciju nacionalnih zdravstvenih sustava i postoje prepreke u
pristupu podacima; stoga je teško pomicati se s nacionalne na europsku razinu
jer nisu svi pokazatelji usporedivi diljem EU-a. Iako se registrima danas
osigurava najviše epidemioloških podataka o raku, premalo ih se financira,
uglavnom nemaju dovoljno osoblja ili se pokreću bez primjerenog
planiranja. 2.9. Zajednički rad u partnerstvu Ciljevi djelovanja: Komunikacijom je utvrđena uloga Europske komisije da osigura
kooperativni pristup Partnerstva usmjeren na djelovanje i da osigura da su
predložene mjere i aktivnosti primjerene za djelovanje na razini EU-a. Provedene aktivnosti: Zajednička djelovanja aktivnosti su, prema Zdravstvenom programu,
koje provode Europska unija i države članice. Za vrijeme trajanja
Partnerstva, savjetodavne strukture Zajedničkog djelovanja EPAAC-a
dopustile su opsežnu razmjenu stajališta i konstruktivnu suradnju između
Europske komisije i država članica. Radi povećanja vidljivosti i poboljšanja
koordinacije raspona inicijativa za rak na razini EU-a, Europska komisija
osnovala je Stručnu skupinu Europske komisije za nadzor[62]. Time se odgovara na zahtjeve država članica i dionika za
poboljšanu koordinaciju u svjetlu sve šireg djelovanja u pogledu raka. Nadalje,
dijeljenjem znanja i informacija može se pomoći u rješavanju nekih
poteškoća s kojima se države članice suočavaju u nadzoru raka i
olakšat će se suradnja s relevantnim dionicima. 3. ZAKLJUČCI Djelovanjem EU-a u
području raka temeljenim na Komunikaciji Komisije pojačana je
suradnja između Europske unije, država članica i relevantnih dionika
i stvorena je dodana vrijednost za Europu u relevantnim područjima (NCCP,
pregledi za otkrivanje raka, sustav za informiranje o raku, rijetke vrste raka
itd.) kao i praktičan temelj za nastavak i širenje mehanizama suradnje.
Tom suradnjom u strateškim područjima osiguran je okvir s pomoću
kojeg je ostvaren održiv doprinos za smanjenje tereta raka u EU-u i dopušteno
je održavanje cilja smanjenja od 15 % do 2020. Prema posljednjim dostupnim
podacima, u razdoblju od 2000. do 2010. pojavnost najčešćih oblika
raka (tj. raka dojke, pluća, prostate i debelog crijeva) smanjila se za
oko 10 %. Kako bi se ta
suradnja dovela na daljnju razinu, u ovom su Izvješću opisani neki od
sljedećih koraka: Ø
U 3. Zdravstvenom programu EU-a nude se
prilike za promicanje djelovanja u području raka povezano s javnim
zdravstvom. Ø
U okviru programa Obzor 2020., ponajprije
njegova cilja Zdravlje, demografske promjene i dobrobit, nude se prilike za
provođenje istraživanja o raku i drugim važnim kroničnim bolestima. Ø
Komisija nastavlja podupirati razvoj
visokokvalitetnih nacionalnih planova za rak u Europskoj uniji. Ø
Postoji potreba za
potporom širenju 4. izdanja Europskog kodeksa protiv raka kao ključnog
alata za aktivnosti u pogledu prevencije i promicanja borbe protiv raka u EU-u. Ø
Bit će važno novu Direktivu o duhanskim
proizvodima učiniti potpuno funkcionalnom tako što će se
osigurati potpuno iskorištavanje njezinih delegiranih i provedbenih ovlasti te
poduprijeti njezina provedba u državama članicama, kako bi se diljem EU-a
smanjilo pušenje i pridonijelo smanjenju pojavnosti raka. Ø Potreba za poboljšanjem suradnje između
područja javnog zdravstva, zdravstvene ekologije i medicine rada
kako bi se iz šire perspektive riješili uzroci raka koji se mogu
spriječiti. Ø Komisija podupire novo izdanje Europskih smjernica za pregled za rano otkrivanje i dijagnozu
raka dojke, europsku
platformu za visokokvalitetne smjernice za rak dojke temeljene na dokazima
kojima se pokrivaju druge razine i aspekti skrbi i dobrovoljni Program
osiguranja kvalitete za usluge povezane s rakom dojke. Ø
Nakon pokretanja Zajedničkog djelovanja CANCON-a (Europski
vodič za poboljšanje kvalitete u opsežnom nadzoru raka), glavni je
cilj Europski vodič za poboljšanje kvalitete u opsežnom nadzoru raka. Ø
Dionici bi trebali razmotriti primjenu Direktive
o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi za
stvaranje Europskih referentnih mreža, uključujući u pogledu rijetkih
tumora. Komisija namjerava organizirati pozive za
mreže 2014. i 2015. Ø
Situacija u pogledu pregleda za otkrivanje raka očigledno se poboljšala proteklih godina, posebno od donošenja
Preporuke Vijeća. Ipak, službe Europske komisije smatraju da rad u
području provedbe i ažuriranja programa pregleda za otkrivanje i
umrežavanja između centara i stručnjaka idućih godina ostaje
glavni cilj javnog zdravstva na razini EU-a, nacionalnoj i regionalnoj razini. Ø
Nadalje, radi potpore jednakom postupanju prema
pacijentima koji boluju od rijetkih tumora, postojala bi dodana vrijednost u
razmatranju posebnog djelovanja u pogledu rijetkih vrsta raka. Ø
Bit će važno razviti Europski sustav za
informiranje o raku (ECIS) radi pružanja znanja potrebnog za
unapređenje aktivnosti u pogledu nadzora raka. Ø
Komisija razvija koordinirani pristup aktivnostima
u pogledu istraživanja raka diljem EU-a. Ø
Postoji potreba za širom upotrebom sustava
e-Zdravstva za učinkovito upravljanje bolestima i jačanje
učinkovitih praksi sprečavanja. U obzir će se uzeti i preporuke država članica i dionika u
okviru Stručne skupine Europske komisije za nadzor raka. Europska komisija zadržava, kako je navedeno u Komunikaciji, cilj
smanjenja opterećenja raka u EU-u i smatra da je smanjenje pojavnosti raka
za 15 % do 2020. (510 000 novih slučajeva) ostvariv rezultat. [1]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:327:0034:0038:EN:PDF [2] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/diseases/docs/com_2009_291.en.pdf [3]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:327:0034:0038:EN:PDF [4]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0882:FIN:EN:PDF [5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/diseases/docs/com_2009_291.en.pdf [6] Cancer incidence and mortality patterns in Europe:
Estimates for 40 countries in 2012, European Journal on Cancer,
veljača 2013. [7] http://press.thelancet.com/EUROCARE1.pdf [8] Economic burden of cancer across the European Union: a
population-based cost analysis. The Lancet Oncology, Svezak 14., izdanje 12., stranice 1165. do 1174., studeni 2013. [9]
http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/Final_Report_on_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [10]http://www.epaac.eu/images/END/Final_Deliverables/WP_10_Annex_17_European_Guide_on_Quality_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [11] http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/Final_Report_on_National_Cancer_Control_Programmes.pdf [12] http://www.who.int/cancer/prevention/en/ [13] Ovaj bi cilj bio u skladu
s ciljevima politike EU-a utvrđenima u Preporuci Vijeća od 26.
studenoga 2013. o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za
zdravlje, SL C 354, 4.12.2013., str. 1.-5. [14] http://www.cancercode.eu/ [15]
http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/policy/strategy_en.htm [16]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0625en01.pdf [17]
http://ec.europa.eu/health/tobacco/introduction/index_en.htm [18]
http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=10965&langId=en [19]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0332 [20] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32004L0037:en:NOT [21]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=OJ:L:2008:353:TOC [22]
http://www.europeancancerleagues.org/ewac/european-week-against-cancer-2013.html [23]
http://www.euro.who.int/en/health-topics/noncommunicable-diseases/cancer/policy/screening-and-early-detection [24] Drugi val EHIS-a provodi
se u svim državama članicama EU-a između 2013. i 2015. na temelju
Uredbe Komisije (EU) br. 141/2013:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:047:0020:0048:EN:PDF. [25]
http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc2&lang=en http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc3&lang=en http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hlth_ehis_hc4&lang=en [26] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Breast_cancer_screening_statistics [27]
http://ec.europa.eu/health/archive/ph_projects/2002/cancer/fp_cancer_2002_ext_guid_01.pdf [28]http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=ND7007117 [29]
http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=ND3210390 [30]
http://bookshop.europa.eu/en/european-guidelines-for-quality-assurance-in-breast-cancer-screening-and-diagnosis-pbND0213386/ [31]
http://www.epaac.eu/from_heidi_wiki/ESSM_firstannouncement0619.pdf [32]
http://www.aurora-project.eu/en/web/cervical-cancer-screening-608 [33]
http://bookshop.europa.eu/en/report-of-a-european-survey-on-the-organisation-of-breast-cancer-care-services-pbLBNA26593 [34]
http://www.eu2008.si/en/News_and_Documents/Council_Conclusions/June/0609_EPSCO-cancer.pdf [35]
http://eur-lex.europa.eu/Notice.do?val=477184:cs&lang=en&list=511806:cs,480690:cs,477184:cs,&pos=3&page=1&nbl=3&pgs=10&hwords= [36] http://www.oecd.org/health/cancer-care.htm [37]
http://www.ejcancer.com/article/S0959-8049(13)01007-1/abstract [38] https://ec.europa.eu/jrc/en/news/making-diet-count-cancer-prevention [39] http://www.epaac.eu/healthcare [40] http://ec.europa.eu/energy/nuclear/radiation_protection/medical/doc/2012_council_radioisotopes.pdf [41]
http://ec.europa.eu/health/ph_threats/non_com/docs/rare_com_en.pdf [42]
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:151:0007:0010:EN:PDF [43] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:088:0045:0065:en:PDF [44]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=OJ:JOL_2014_147_R_0006 [45]
http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=OJ:JOL_2014_147_R_0007 [46] http://www.rarecarenet.eu/rarecarenet/ [47] http://www.rarecare.eu/aims/aims.asp [48] http://www.rarecancerseurope.org/ [49] http://www.transcanfp7.eu/transcan/index.php [50] http://www.eurocourse.org/ [51] http://www.encr.eu/ [52] http://www.eurocare.it/ [53]
http://unstats.un.org/unsd/methods/m49/m49regin.htm#europe [54] Podaci Eurostata o
uzrocima smrti sad se prikupljaju na temelju Uredbe Komisije (EU)
br. 328/2011:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:090:0022:0024:EN:PDF. [55] http://eco.iarc.fr/Default.aspx [56] http://www.tumori.net/eurochip/ [57]
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/health/introduction [58]
http://www.oecd.org/health/health-systems/oecdhealthdata.htm [59]
http://www.epaac.eu/cancer-data-and-information [60] http://www.lshtm.ac.uk/eph/ncde/cancersurvival/research/concord/concord_2.html [61] http://www.patientregistries.eu/ [62] http:// Odluka Komisije 2014 C/167 05 od
3. lipnja 2014.,
ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/com2014_c167_05_en.pdf