This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013IP0547
European Parliament resolution of 10 December 2013 on CARS 2020: towards a strong, competitive and sustainable European car industry (2013/2062(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. Akcijski plan CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji (2013/2062(INI))
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. Akcijski plan CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji (2013/2062(INI))
SL C 468, 15.12.2016, p. 57–65
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
15.12.2016 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 468/57 |
P7_TA(2013)0547
CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji
Rezolucija Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. Akcijski plan CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji (2013/2062(INI))
(2016/C 468/09)
Europski parlament,
— |
uzimajući u obzir glavu XVII. članak 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (bivši članak 157. Ugovora o osnivanju Europske zajednice) o industrijskoj politici Unije koji se, između ostalog, odnosi na konkurentnost industrije Unije, |
— |
uzimajući u obzir komunikaciju Komisije pod nazivom „CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi” (COM(2012)0636) |
— |
uzimajući u obzir izvješća skupine na visokoj razini CARS 21 o konkurentnosti i održivom razvoju automobilske industrije u Europskoj uniji (2012) (1) i o regulatornom sustavu za konkurentnost automobilskog sektora u 21. stoljeću (2006) (2), |
— |
uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod nazivom „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (COM(2012)0582), |
— |
uzimajući u obzir zaključke koje je na sastanku od 10. i 11. prosinca 2012. donijelo Vijeće za konkurentnost o stanju europske industrije i o posebnom stanju automobilske industrije, |
— |
uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
— |
uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za promet i turizam (A7-0391/2013), |
A. |
budući da je automobilska industrija značajna karika u lancu europske industrijske proizvodnje i ključni čimbenik konkurentnosti, rasta i zapošljavanja u Europi; |
B. |
budući da europska automobilska industrija, unatoč trenutnoj gospodarskoj i financijskoj krizi čiji je opseg bez presedana, ima važnu ulogu u očuvanju određenih vještina i sektora proizvodnje u Europi, a to zahtijeva usklađeno djelovanje unutar Europske unije; |
C. |
budući da trenutna gospodarska situacija nije jedini uzrok te krize te da je potrebno u potpunosti promijeniti naš pristup mobilnosti u 21. stoljeću jer je ona važan faktor u poticanju gospodarskog rasta; |
D. |
budući da na automobilsku industriju utječe revolucija koja se odvija diljem svijeta, pri čemu potražnja u Europi opada ili stagnira, budući da se i potražnja i proizvodnja sele u gospodarstva u razvoju, budući da se korišteni energetski izvori polako ali primjetno mijenjaju te budući da se sastavni dijelovi i funkcije digitaliziraju, što dovodi do povišenih razina proizvodnje koje s druge strane donose velike promjene u lancu vrijednosti; |
E. |
budući da europska automobilska industrija još uvijek prednjači u razvoju i inovacijama u odnosu na ostatak svijeta te da je stoga potrebno povratiti konkurentnost i održivu proizvodnju diljem cijelog lanca proizvodnje i vrijednosti; |
F. |
budući da je jedno od rješenja za problem viška proizvodnih kapaciteta prenamjena kapaciteta u smjeru drugih industrijskih sektora, poput javnog prijevoza i obnovljivih izvora energije te ulaganja u održivu infrastrukturu; |
Političko vodstvo
1. |
podržava novu strategiju Komisije koja se sastoji u stvaranju nove europske industrijske politike, posebno za održivu automobilsku industriju koja je u središtu europskog gospodarstva; |
2. |
od Komisije očekuje da učinkovitije koordinira vlastitim naporima kako bi osigurala da se preporuke iz Komunikacije CARS 2020. zaista provedu u djelo te da ih nadzire skupina na visokoj razini da se ne bi ponovio neuspjeh prve faze procesa CARS 21 (prosinac 2005.), kada je nakon donesenih zaključaka izostalo potrebno djelovanje; u skladu s tim poziva Komisiju da izradi jasan raspored ubrzanih mjera i da u granicama svoje nadležnosti iskoristi pravo inicijative, izrađujući smjernice kako bi koordinirala mjerama država članica i tvrtki i dalje djelovale na osnovi njih radi pružanja pristojnih životnih uvjeta građanima EU-a i konsolidiranja industrija EU-a usredotočujući se na gospodarski rat i rast zapošljavanja te oporavak tržišta; |
3. |
poziva Komisiju da razvije međusektorske planove koji obuhvaćaju razvoj u energetskom, prometnom i sektoru IKT-a; |
4. |
smatra da je djelovanje Komisije na tom području otežano raznim ograničenjima i nedostatkom mehanizama za koordinaciju politika; stoga od nje traži da izradi studiju iz koje će biti vidljiv jaz između ciljeva koje želi ostvariti i sredstava kojima raspolaže kako bi se o tome raspravilo u Vijeću i Parlamentu; |
5. |
smatra da bi Komisija trebala uzeti u obzir čitav automobilski sektor, posebice podugovaranje, prodaju i postprodaju u svim budućim postupcima kreiranja politike u tom sektoru; |
6. |
pozdravlja zaključke o konkurentnosti u okviru industrijske politike koje je donijelo Vijeće za konkurentnost u prosincu 2012.; potiče države članice da ustraju u vlastitim nastojanjima kojima žele u potpunosti izmijeniti politiku povezanu s automobilskom industrijom i ojačati daljnju suradnju u automobilskom sektoru na europskoj razini; podsjeća da se ta tješnja suradnja na području politike koja se odnosi na automobilsku industriju može odvijati ili na razini Unije ili između više država na dobrovoljnoj bazi; |
7. |
poziva države članice da provedu strukturne reforme koordinirane na odgovarajući način i koje su usmjerene na jačanje konkurentnosti, poput davanja potpore istraživanju i inovacijama, jačanja kompetencija, prekvalifikacije osoblja, smanjenja neizravnih troškova, jačanja radne fleksibilnosti na temelju socijalnog dijaloga, smanjenja birokracije i skraćivanja razdoblja za plaćanje; |
8. |
smatra da je, u cilju ponovnog pridobivanja povjerenja u EU, od ključne važnosti da Unija poboljša provedbu svojeg akcijskog plana i načina upoznavanja šire javnosti, ulagača i tvrtki s tim planom; |
Automobilska industrija i proizvodnja u EU-u
9. |
smatra da je od ključne važnosti očuvanje i daljnji razvoj kohezivnih i dinamičnih lanaca istraživanja, industrijske proizvodnje, proizvodnje i vrijednosti te inovacije u EU-u, s naglaskom na proizvodnji održivih vozila; smatra da će očuvanje konkurentnosti Europe u budućnosti ovisiti o stvaranju pozitivnog kruga od kojega će koristi imati inovacije, zapošljavanje, konkurentnost, zdravlje, okoliš i mobilnost; |
10. |
naglašava da troškovi radne snage u automobilskoj industriji iznose svega između 13 i 20 % dodane vrijednosti; ističe, nadalje, da se globalna konkurentnost može jamčiti samo inovacijama diljem cijelog lanca proizvodnje i fleksibilnošću u proizvodnim procesima te da se o tome mora na odgovarajući način postići dogovor s radnicima; |
11. |
naglašava važnost održavanja i jačanja proizvodne osnove u Europi kako bi se njezinim građanima osigurao dostojan životni standard te učvrstile njezine industrijske grane u cilju ostvarivanja gospodarskog rasta i oporavka; |
12. |
zamjećuje da je europsko tržište u stanju pada i krize, uključujući automobilski sektor; ali žali što Komisija zanemaruje analizu temeljnih razloga koji su doveli do navedenog pada, kao što su pojava novih okolnosti (tvrtke, segmenti i vrste tržišta, proizvodi, grane) i brojne strukturne promjene u potražnji (demografske, sociološke, ponašajne, ekonomske i tehničke); stoga tvrdi da se različiti odgovori moraju primijeniti na nacionalnoj ali i europskoj razini usporedno s provedbom opće europske akcije kako bi se potakla potražnja; |
13. |
smatra da su novi uzorci ponašanja u području mobilnosti snažno uporište za poticanje konkurentnosti europskog automobilskog sektora, poput mreža javnog i multimodalnog prijevoza, upravljanja prometom, pametnih gradova, prijevoza automobilom više osoba te shema zajedničkog vlasništva; |
14. |
izražava žaljenje što se Komisija ne bavi pitanjem prekapacitiranosti, unatoč činjenici da ona predstavlja problem za cijeli automobilski sektor, s neizbježnim kratkoročnim i dugoročnim posljedicama (lanac, zapošljavanje, regionalno gospodarstvo); stoga traži od Europske komisije da što prije izradi:
|
15. |
u području restrukturiranja:
|
16. |
podsjeća države članice i poduzeća da međupoduzetnička suradnja (udruživanje nabavljača, kooperacije, konzorciji, spajanja) predstavlja čimbenik konkurentnosti pred sve snažnijom konkurencijom izvan EU-a; |
17. |
poziva Komisiju i države članice na jačanje posebnih mjera za povećanje pristupa malih i srednjih poduzetnika te poduzetnika srednje veličine tržištima kapitala, posebno uvođenjem regionalnih usluga kojima se pruža „sve na jednom mjestu”; smatra da su mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje veličine najjače osjetila posljedice krize, posebice u području podugovaranja, distribucije i postprodaje; istovremeno ističe da su ta poduzeća u prednosti jer im njihova veličina i sposobnost reagiranja omogućuju da se prilagode promjenama, te da su izvor mnogih tehnoloških dostignuća; stoga smatra da diversifikacija radnih mjesta (internacionalizacija i sudjelovanje u novim projektima) u malim i srednjim poduzećima i poduzećima srednje veličine predstavlja razvojni put koji bi trebalo istražiti; |
18. |
ponovno naglašava važnost poštovanja načela tehnološke nepristranosti u odabiru standarda kako bi se zaštitila ulaganja predvodnika na tržištu i tako potaknule inovacije u tom sektoru; |
Ljudski potencijali
19. |
tvrdi da su vještine i znanja radnika koji rade u automobilskom sektoru veliki adut za cijelu Europu; podupire osnivanje Europskog vijeća za vještine u automobilskom sektoru 2013. i vjeruje da će ono brzo donijeti učinkovite političke mjere u tom području; |
20. |
pozdravlja izjavu Komisije o oblikovanju vještina i razvoju sposobnosti kao temelju za trajnu konkurentnost; |
21. |
smatra da je tržište rada trenutačno u padu u odnosu na potrebe sektora (velika potražnja za kvalificiranim radnicima); u vezi s tim smatra da je neophodno prilagoditi kako javne strategije osposobljavanja (promicanje tečajeva iz znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te strukovnog osposobljavanja) tako i strategije osposobljavanja tvrtki (posebice proširenjem sustava dvostrukog osposobljavanja) kako bi se zadržali i privukli visokokvalificirani radnici; |
22. |
poziva države članice na zakonodavne prilagodbe potrebne za otvoreniji i konstruktivniji socijalni dijalog i radne odnose koji utječu na organizaciju rada (npr. sektorski dogovori, uključenost radnika); poziva države članice na razvoj i slijeđenje najboljih praksi; |
23. |
preporučuje državama članicama i tvrtkama da poboljšaju dodatno osposobljavanje radnika kako bi na vrijeme bili pripremljeni na buduće potrebe te da u slučaju gubitka radnog mjesta u određenom sektoru otpušteni radnici svojim vještinama mogu doprinijeti drugim sektorima u razvoju; |
Inovacije i tehnologija
24. |
smatra da tehnološke inovacije predstavljaju osnovni čimbenik konkurentnosti automobilskog sektora; zalaže se za tehnološki nepristran pristup; potvrđuje svoju opredijeljenost kako za ostvarivanje ciljeva koji su predviđeni programom „Europa 2020.” tako i za uvođenje ekonomičnih i održivih prijevoznih sredstava te novih načina proizvodnje; |
25. |
naglašava da su integrirani projekti inovacija koji pokrivaju cjelokupan lanac vrijednosti ključni za jačanje konkurentnosti; |
26. |
zauzima stajalište da znanje i inovacije mogu oblikovati temelj trajne konkurentnosti europske automobilske industrije ako tempo kojim se predstavljaju inovativna rješenja sprečava mogućnost njihove imitacije te kada sredstva namijenjena zaštiti inovacija i borbi protiv industrijske špijunaže osiguravaju mogućnost realizacije povrata ulaganja bez nanošenja štete potrošačima; smatra da će se područja u kojima će se ostvariti napredak u inovacijama na europskom tržištu koncentrirati na ekološke i sigurnosne okolnosti; |
27. |
potvrđuje da postoje dvije djelotvorne strategije konkurentnosti u europskoj automobilskoj industriji: strategija troškovnog vodstva i strategija diferencijacije; smatra da bi primjena kombinacije ovih dviju strategija prouzročila poteškoće i bila manje djelotvorna jer bi za to bila potrebna šira fronta istraživanja čiji su cilj inovacije |
28. |
napominje da je europska automobilska industrija postigla brojne uspjehe strategijom troškovnog vodstva zahvaljujući popularnim, jeftinim modelima koji kruže europskim tržištem (npr. proizvođači poput Škode, Dacie i Nissana); |
29. |
kada je riječ o naprednim tehnologijama, odobrava prijedloge Komisije, ali upozorava na promjenjivost njezinih predviđanja u pogledu stvaranja dodane vrijednosti i otvaranja tržišnih prilika te radnih mjesta; |
30. |
smatra da je zalaganje za istraživanje i razvoj koji se usredotočuje na niskougljične i održive tehnologije u kojima Europa prednjači od ključne važnosti za smanjenje ovisnosti Europe o uvozu energije; ističe da te tehnologije uključuju električna i hibridna vozila, alternativna goriva, mobilno pohranjivanje energije, širenje distribucijskih mreža i infrastrukture, ali žali zbog činjenice da te tehnologije još uvijek nisu prisutne na tržištu; očekuje poduzimanje mjera s ciljem:
|
31. |
smatra da za postizanje konkurentnosti europska industrija mora postati profitabilna pomažući razvoju industrija koje surađuju pružajući jeftine ulazne materijale iz Europe poput: čelika, odljevaka, kovanih dijelova, presvlaka, guma i elektroničkih komponenti; |
32. |
smatra da bi se napori EU-a trebali temeljiti na strategiji diferencijacije koja se odnosi na više prioriteta usmjerenih ka konsolidiranju europske tehnološke prednosti, uključujući:
|
33. |
traži od država članica i Komisije da potaknu razvoj transnacionalnih klastera, konkurentnih središta i mreža javno-privatne suradnje koje će se temeljiti na mobilnosti u budućnosti te stalnom toku inovacija (prototipova); |
34. |
podsjeća da istraživanje i razvoj zahtijevaju snažnu financijsku podršku (znanstveni rizik, dugotrajni ciklusi ulaganja); izražava žaljenje što Europa još nije ostvarila cilj kojim je predviđeno da se 3 % BDP-a izdvoji za istraživanje i razvoj; smatra da će planirani rezovi država članica u proračunima programa COSME i Obzor 2020. imati štetne posljedice, posebno u proračunskim stavkama koje se odnose na prijevoz; |
35. |
primjećuje da je automobilski sektor izvor značajnog privatnog ulaganja u istraživanje i inovacije; ističe, međutim, da dokle god je europsko tržište pogođeno recesijom, izvori financiranja poput programa Obzor 2020. i COSME mogu poticati privatno ulaganje u taj sektor; naglašava potrebu za ambicioznim pristupom financiranju jasno određenih prioriteta: inicijative „zelenih” automobila te razvoja malih i srednjih poduzeća; naglašava da, ovisno o njihovim ovlastima, regionalne i lokalne vlasti raspolažu različitim alatima za aktivnu potporu automobilske industrije; |
36. |
naglašava potrebu za osiguranjem odgovarajućih financijskih sredstava iz Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. namijenjenih restrukturiranju sektora te unapređenju i modernizaciji njegovih mikro, malih i srednjih poduzeća kako bi se povećala produktivnost i promicali nacionalni proizvodi tog sektora; |
Propisi
37. |
naglašava potrebu za što ranijom provedbom načela „pametnog donošenja propisa” kao koherentnog pristupa gospodarstvu koje ima utjecaj na automobilsku industriju; naglašava da u tom području do danas nisu poduzete nikakve mjere iako je to bila jedna od preporuka prve skupine „CARS 21” (2005.); naglašava ključnu važnost pametnog donošenja propisa za poticanje ulaganja u automobilski sektor; |
38. |
smatra da prijedlog Komisije o uvođenju moratorija na sve nove zakone koji bi mogli imati štetan učinak na gospodarsko stanje u industriji doprinosi postizanju dugoročne konkurentnosti i pomaže da se na izazove zaštite okoliša odgovori na odgovarajući način; |
39. |
naglašava važnost razumnih rokova za provedbu kako bi se industriji omogućilo da prilagodi proizvodna postrojenja i uloži u industrijski sustav; |
40. |
traži da se ponovno preispitaju, ako je potrebno, određene smjernice i odluke koje su već poduzete, a koje bi mogle sprečavati održivu transformaciju automobilskog sektora; poziva Komisiju da provede naknadnu ocjenu donesenog zakonodavstva i nedostatka, odnosno loše provedbe donesenog zakonodavstva; |
41. |
poziva europske proizvođače da podržavaju i provode sadašnje zakonodavstvo EU-a o zakonskim jamstvima; |
42. |
smatra da su trgovinska jamstva za europske automobilske proizvode prekratka i u nesrazmjeru s njihovim visokim razinama pouzdanosti što ih stavlja u izrazito nepovoljan položaj u pogledu konkurentnosti u odnosu na trgovinska jamstva koja nude proizvođači iz trećih zemalja (npr. Japan i Južna Korea); |
43. |
smatra da je neophodno uskladiti tehničke propise u cijeloj Europi kako bi se uhvatili u koštac s umjetnim narušavanjem tržišnog natjecanja; naglašava potrebu za usklađivanjem i poboljšanjem postupaka ispitivanja koji trenutno dovode do značajnih nepodudarnosti kada je riječ o pokazateljima potrošnje kod određenih proizvođača; traži od Komisije da reagira na problem obmanjivanja potrošača nereprezentativnim informacijama o potrošnji goriva vozila i ekološkom učinku; podržava planirani razvoj novog, preciznog ciklusa vozačkih ispita i postupaka kojima se odražavaju uvjeti prave voženje, te poziva na njihovo uvođenje bez odgode; |
44. |
potiče europska poduzeća uključena u proizvodnju automobilskih proizvoda da pojačaju suradnju unutar jedinstvenog tržišta preko europske standardizacije, izdavanja potvrdi, ujednačavanja i odlaganja te preko dobrovoljne segmentacije tržišta; |
45. |
smatra da postoji potreba za znatnim poboljšanjem cestovne sigurnosti u EU-u poduzimanjem mjera u odnosu na vozila, infrastrukturu i ponašanje vozača; pozdravlja prijedlog Komisije za „e-poziv”, u vezi sa sustavom koji vozilima omogućuje automatski poziv hitnim službama u slučaju ozbiljne nesreće; |
46. |
traži od Komisije i država članica da poboljšaju zaštitu prava intelektualnog vlasništva na svjetskoj razini i uspostave strategiju zaštite poslovnih tajni na europskoj razini s ciljem borbe protiv krivotvorenja i industrijske špijunaže; podsjeća da tehnološki razvoj predstavlja vrlo osjetljiv i nestabilan sektor; |
Financijska sredstva
47. |
traži od Europe i država članica da usklade, prilagode i poboljšaju korištenje dostupnih novčanih sredstava s ciljem poticanja ulaganja u održivu mobilnost koja nisu obuhvaćena javnim subvencijama kroz porezne poticaje za mala i srednja poduzeća (porezni krediti za istraživanja, ekološki bonus/malus, programi prodaje vozila staro za novo) te privatne (fondovi rizičnog kapitala, „poslovni anđeli”) i javne financijske instrumente (Europska investicijska banka); |
48. |
zahtijeva od Komisije da izradi detaljnu komparativnu studiju oporezivanja prema državama koje se primjenjuje na automobilski sektor u EU-u, kako bi se pojednostavnilo i racionaliziralo trenutačno porezno opterećenje proizvodnje i trgovine uslugama povezanim s motornim vozilima te smanjio birokratski teret; |
49. |
smatra da je neophodno očuvati komplementarnost dostupnih fondova, kako zbog provedbe mjera restrukturiranja, tako i zbog istraživanja i razvoja; u tu svrhu zahtijeva da se sredstva dodijeljena Europskom socijalnom fondu i Fondu za prilagodbu globalizaciji zadrže na trenutnoj razini; |
50. |
smatra da je od ključne važnosti da politika tržišnog natjecanja (propisi o državnim potporama) bude u službi politike konkurentnosti, rasta i stvaranja radnih mjesta, po uzoru na ono što rade naši konkurenti izvan EU-a; |
51. |
traži dodavanje uvjetne klauzule kojom se od automobilske tvrtki u zamjenu za potporu ulaganju u određeno mjesto rada zahtijeva da zadrži svoje poslovanje na tom mjestu do kraja razdoblja amortizacije ili da, u slučaju preseljenja poslovanja, izvrši povrat sredstava EU-a; |
Unutarnje tržište
52. |
podsjeća da je snažno unutarnje tržište osnovni preduvjet za ponovnu konkurentnost i održivost automobilskog sektora; |
53. |
smatra da je jače europsko približavanje neophodno u područjima u kojima su prevladavajući uvjeti protivni uvjetima ravnopravnosti:
|
54. |
ističe da se posebno trebaju ojačati dobavljači te da se upravo tu nalaze potencijal za inovacije (Car2carm, car2infrastructure) i mogućnosti zapošljavanja; |
55. |
žali zbog činjenice da pravna fragmentacija u postprodaji trenutno ima negativni učinak na vozače automobila i na pravedno i zdravo tržišno natjecanje između država članica; u cilju jačanja zaposlenosti i kupovne moći vozača automobila te održavanja i razvoja europskih proizvodnih linija i postprodajne industrije poziva na približavanje zakonodavstava, posebno u sektoru rezervnih dijelova, te na informiranje vozača automobila o njihovim pravima kada je riječ o popravcima; zahtijeva da Komisija podrži to usklađivanje provođenjem detaljne i komparativne studije kojom će se procijeniti posljedice zakonske fragmentacije na unutarnje tržište, europsku proizvodnju i kupovnu moć vozača automobila; |
56. |
poziva na koordinaciju na razini EU-a kako bi se potaknuli napori u sprječavanju uvoza krivotvorenih rezervnih dijelova; |
57. |
smatra da je potrebno da države članice osiguraju veću transparentnost i usklađenost s načelima dobre vjere u trgovinskim odnosima između proizvođača i distributera; smatra da je uspostava kodeksa ponašanja između proizvođača i distributera siguran način postizanja tog cilja; smatra da bi taj kodeks trebao sadržavati barem klauzule koje se tiču prijenosa djelatnosti distributera, proizvodnje više marki i prava na naknadu u slučaju da proizvođač bez opravdanog razloga raskine ugovor, u skladu s dodatnim smjernicama obavijesti Komisije 2010/C 138/05; |
58. |
poziva Komisiju na poduzimanje mjera, u suradnji s državama članicama, kako bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača, transparentnost i sigurnost na tržištu rabljenih automobila, te na rad na postupnom uklanjanju vozila koja onečišćuju i manje su sigurna; pohvaljuje preporuku Komisije u uredbi o ispitivanju tehničke ispravnosti da se na svakom tehničkom pregledu zahtijeva zapis kilometraže; smatra da bi inicijative poput sustava „Car Pass” u Belgiji mogle biti potaknute europskim standardom; primjećuje da se postupcima ponovne registracije za transfere vozila moraju također otežati prekogranične prevare s kilometražom; |
59. |
ponovno upozorava na gospodarski interes Europe za ponovnim osnivanjem velikih industrijskih projekata, u duhu onih u zrakoplovstvu i svemirskoj industriji, kako bi se dostigla kritična masa potrebna za suočavanje s međunarodnom konkurencijom; podsjeća da se ti veliki projekti mogu odvijati u okviru Unije ili dobrovoljno između nekoliko država; |
60. |
naglašava važnost strategija pametne specijalizacije s ciljem uspostave okvira za tržišno natjecanje unutar EU-a na istim područjima djelovanja kako bi se omogućile komplementarne regionalne specijalizacije, čime bi EU postala konkurentnija u odnosu na treće zemlje; |
61. |
skreće pozornost:
|
62. |
izražava žaljenje što je akcijski plan „CARS 2020” usmjeren prvenstveno na europske proizvođače automobila, zanemarujući važnost cijelog postprodajnog sektora, njegovih dionika i potreba; smatra da europska automobilska politika mora biti ekspanzivnija i temeljena na holističkom pristupu; potvrđuje da bi glavni cilj trebao biti osiguravanje jednakih mogućnosti za sve sudionike unutar lanca; stoga smatra da bi europska politika automobilske industrije trebala uključiti i odredbe prilagođene svim dionicima u lancu distribucije i popravka, od velikih proizvođača do malih i srednjih poduzeća; |
Inozemna tržišta i trgovinski odnosi
63. |
ističe da automobilska industrija predstavlja znatan pozitivan doprinos trgovačkoj ravnoteži EU-a, da su izvozi u gospodarstva u razvoju očito nužni da bi se maksimalno povećao naš dugoročni uspjeh te da su udruživanja sfondovima i tvrtkama koji nisu iz EU-a od ključne važnosti za budućnost naših tvrtki, kao što je to i postavljanje tvornica u države koje nisu članice EU-a (uključujući i radi proizvodnje automobila za lokalna tržišta) kao način poticanja rasta, i uvoza vozila da bi se zadovoljila potražnja; |
64. |
pozdravlja objavu Komisije o napretku postignutom u naporima oko uspostave zone slobodne trgovine s SAD-om i Japanom te postizanja ravnopravnog pristupa svjetskim tržištima, što znači da će se svi sudionici na svjetskom automobilskom tržištu morati strogo pridržavati istih pravila; smatra da to povećava vjerojatnost da će održivi razvoj i poboljšanja cestovne sigurnosti postati temelj postizanja kompetitivne prednosti diljem svijeta; |
65. |
potvrđuje da bi jedinstveni međunarodni sustav izdavanja potvrdi koji omogućuje pregled vozila i automobilskih dijelova diljem jedinstvenog europskog tržišta i koji se temelji na ekološkim i sigurnosnim standardima EU-a mogao imati odlučujuću ulogu u uklanjanju nepravednog tržišnog natjecanja; |
66. |
prepoznaje da potražnja u tržištima u usponu neće rasti samo u kategoriji luksuza, već i u nižim kategorijama, čime će konkurentnost europske industrije u tim kategorijama biti važnija; |
67. |
ističe da je konkurentnost velikog dijela naših automobilskih proizvođača narušena zbog oštre i ponekad nepoštene konkurencije tvrtki iz trećih zemalja; naglašava da mnoge od njih imaju potencijal za uspjeh ako im se dopusti zadovoljavanje rastuće potražnje na novim izvoznim tržištima; ustraje na zahtjevu da Komisija reorganizira svoju trgovinsku politiku da bi mogla:
|
68. |
poziva Komisiju da proširi ex ante ocjenu učinka na buduće trgovinske sporazume u odnosu na konkurentnost automobilskog sektora, da provede nove studije nakon njihovog stupanja na snagu te da redovno ocjenjuje kumulativni učinak sporazuma, i onih koji se trenutno primjenjuju i onih o kojima se trenutno pregovara, na temelju posebnih i definiranih kriterija, uključujući način sudjelovanja dionika; |
69. |
odlučuje opskrbiti se sredstvima su koja nužna kako bi sam ocijenio učinak svakog budućeg sporazuma o slobodnoj trgovini; |
o
o o
70. |
nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
(1) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/cars-21-final-report-2012_en.pdf
(2) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport_en.pdf