EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R0981
Commission Delegated Regulation (EU) 2019/981 of 8 March 2019 amending Delegated Regulation (EU) 2015/35 supplementing Directive 2009/138/EC of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance (Solvency II) (Text with EEA relevance.)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/981 оd 8. ožujka 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (Tekst značajan za EGP.)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/981 оd 8. ožujka 2019. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (Tekst značajan za EGP.)
C/2019/1900
SL L 161, 18.6.2019, p. 1–130
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
18.6.2019 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 161/1 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/981
оd 8. ožujka 2019.
o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2015/35 o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (1), a posebno njezin članak 35. stavak 9., točku (a), članak 50. stavak 1., članak 56., članak 86. stavak 1. točke (a) i (b), članak 97. stavak 1., članak 111. stavak 1. točke (a), (b), (c), (e), (f), (fa), (i), (j), (k) i (l), članak 211. stavak 2. i članak 234.,
budući da:
(1) |
Znanja koja su društva za osiguranje i društva za reosiguranje stekla tijekom prvih godina primjene Direktive 2009/138/EZ trebala bi se iskoristiti za preispitivanje metoda, pretpostavki i standardnih parametara pri izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom. |
(2) |
U Komisijinu prijedlogu nove Uredbe o uspostavi programa InvestEU (2) naglasak se stavlja na uklanjanje tržišnih nedostataka i rješavanje problema neoptimalne razine ulaganja na razini Unije. Taj prijedlog uključuje osnivanje savjetodavnog centra InvestEU koji bi trebao podupirati razvoj stabilnog portfelja projekata ulaganja i kreiranje portala InvestEU koji bi ulagateljima trebao omogućiti jednostavan pristup bazi podataka o projektima ulaganja koja je prilagođena korisnicima. Program InvestEU podupirat će ulaganja u financiranje malih i srednjih poduzeća u obliku obveznica, kredita ili privatnog vlasničkog kapitala te drugih dugoročnih ulaganja u vlasnički kapital. U okviru standardne formule za izračun potrebnog solventnog kapitala nisu predviđena posebna pravila za ulaganja u privatno plasirane dužničke instrumente, privatni vlasnički kapital i dugoročna ulaganja u vlasnički kapital. Imajući u vidu očekivano poboljšanje dostupnosti takvih ulaganja zahvaljujući portalu InvestEU, trebalo bi uvesti takva posebna pravila. Osim toga, u svjetlu Akcijskog plana o izgradnji unije tržišta kapitala od 30. rujna 2015. trebalo bi potaknuti više ulaganja u Europi i olakšati pristup financiranju vlasničkog kapitala i dužničkih instrumenata za europska mala i srednja poduzeća. Trebalo bi stoga izmijeniti bonitetni tretman privatnog vlasničkog kapitala i privatno plasiranih dužničkih instrumenata kako bi se uklonile neopravdane prepreke ulaganjima u tim kategorijama imovine. |
(3) |
Kako bi se jamčili jednaki uvjeti tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima u sektoru osiguranja i gospodarskim subjektima u drugim financijskim sektorima, neke odredbe koje se primjenjuju na društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebalo bi uskladiti s odredbama koje se primjenjuju na kreditne i financijske institucije, u mjeri u kojoj je takvo usklađivanje primjereno različitim poslovnim modelima. |
(4) |
Izloženosti transakcija prema kvalificiranim središnjim drugim ugovornim stranama imaju koristi od mehanizma multilateralnog netiranja i podjele gubitka koji osiguravaju kvalificirane središnje druge ugovorne strane. Te izloženosti transakcija imaju manji kreditni rizik druge ugovorne strane te bi se stoga na njih trebali primjenjivati blaži kapitalni zahtjevi nego na izloženosti drugim ugovornim stranama koje nemaju koristi od mehanizama koje osiguravaju središnje druge ugovorne strane. U skladu s člankom 111. stavkom 1. točkom (fa) Direktive 2009/138/EZ pri izračunu rizika neispunjenja obveza druge ugovorne strane u skladu sa standardnom formulom izloženosti transakcija prema kvalificiranim središnjim drugim ugovornim stranama trebalo bi tretirati na način koji je u skladu s kapitalnim zahtjevima za te izloženosti koji se primjenjuju na kreditne institucije i financijske institucije. |
(5) |
Kako bi se pridonijelo ostvarenju cilja Unije o dugoročnom održivom rastu, osiguravateljima bi trebalo olakšati ulaganje u privatno plasirane dužničke instrumente. U tu svrhu trebalo bi odrediti kriterije na temelju kojih se obveznicama i kreditima za koje nije dostupna procjena kreditnog rizika imenovane vanjske institucije za procjenu kreditnog rizika dodjeljuje 2. ili 3. stupanj kreditne kvalitete na temelju vlastite unutarnje procjene kreditnog rizika društva za osiguranje ili društva za reosiguranje. |
(6) |
Bitne promjene podataka koji se upotrebljavaju za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnim vremenskim strukturama nerizičnih kamatnih stopa mogu dovesti do situacije u kojoj izvori podataka koji su se prethodno upotrebljavali nisu više dostupni. Nadalje, tehnike koje se upotrebljavaju za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnim vremenskim strukturama nerizičnih kamatnih stopa mogu postati zastarjele zbog bolje dostupnosti podataka. Bitna promjena tržišnih uvjeta može dovesti do toga da je potrebna ponovna procjena parametara, uključujući zadnju terminsku stopu, početnu točku za ekstrapolaciju nerizičnih kamatnih stopa ili razdoblje konvergencije prema zadnjoj terminskoj stopi. Stoga bi trebalo odrediti uvjete na temelju kojih bi se procijenilo jesu li eventualne promjene podataka i tehnika za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnoj vremenskoj strukturi nerizičnih kamatnih stopa razmjerne ciljevima transparentnosti, razboritosti, pouzdanosti i dosljednosti metoda za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnim vremenskim strukturama nerizičnih kamatnih stopa tijekom vremena. EIOPA bi Komisiji u tu svrhu trebala dostaviti procjenu učinka izmijenjenih tehnika, specifikacija podataka ili parametara i proporcionalnosti izmjene u odnosu na bitnu promjenu podataka. |
(7) |
Cilj transparentnih, razboritih, pouzdanih i dosljednih metoda za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnim vremenskim strukturama nerizičnih kamatnih stopa tijekom vremena trebao bi se primjenjivati i na razini komponenti, a posebno prilagodbe zbog volatilnosti. Kako bi se osigurala transparentnost, razboritost, pouzdanost i dosljednost tijekom vremena, metodu za utvrđivanje tehničkih informacija o prilagodbi zbog volatilnosti koju primjenjuje Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), a posebno aktivaciju komponente države kako je utvrđeno u članku 77.d stavku 4. Direktive 2009/138/EZ, trebalo bi preispitati kada dokazi upućuju na to da metoda ne ispunjava ciljeve te u okviru Komisijina preispitivanja na temelju članka 77.f stavka 3. Direktive 2009/138/EZ. |
(8) |
Stavke vlastitih sredstava u obliku uplaćenih podređenih računa članova uzajamnih društava, uplaćenih povlaštenih dionica i povezanih premija na emitirane dionice te uplaćenih podređenih obveza mogu biti osnova za mehanizam djelomičnog pokrivanja gubitaka glavnice u slučajevima u kojima se zahtjev za potrebni solventni kapital nije ispunio tijekom tri uzastopna mjeseca. Trebalo bi odrediti kriterije na temelju kojih se određuje u kojoj mjeri takve stavke ispunjavaju uvjete za klasifikaciju u stavke vlastitih sredstava kategorije 1. |
(9) |
Trebalo bi izbjegavati gubitke osnovnih vlastitih sredstava zbog poreznih učinaka kada se aktivira mehanizam za pokrivanje gubitaka glavnice. Društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala bi stoga moći zatražiti izuzeće od primjene tog mehanizma. Međutim, nadzorna tijela trebala bi, prije nego što odobre izuzeće, procijeniti postoji li velika i izvjesna vjerojatnost da bi porezni učinci tog mehanizma mogli značajno pogoršati solventnost društva za osiguranje ili društva za reosiguranje. |
(10) |
Trebalo bi jamčiti jednake uvjete tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima u sektoru osiguranja i u drugim financijskim sektorima. Stoga bi društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala imati mogućnost, koja ovisi o prethodnom odobrenju nadzornog tijela, otplate ili otkupa stavke vlastitih sredstava u roku od prvih pet godina od datuma njezina izdavanja u slučaju da dođe do neočekivane promjene u regulatornoj klasifikaciji stavke vlastitih sredstava koja bi vjerojatno rezultirala njezinim isključenjem iz vlastitih sredstava ili u slučaju da dođe do neočekivane promjene u primjenjivom poreznom tretmanu te stavke. |
(11) |
Transparentni pristup trebao bi osigurati da su rizici kojima je izloženo društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje uzeti u obzir na primjeren način, neovisno o investicijskoj strukturi društva. Taj pristup trebao bi se stoga primjenjivati na društva koja su povezana s tim društvom za osiguranje ili društvom za reosiguranje čiji je glavni cilj držati ili upravljati imovinom u ime tog društva za osiguranje ili društva za reosiguranje. |
(12) |
Ako se transparentni pristup ne može primijeniti na subjekte za zajednička ulaganja ili ulaganja u obliku fondova, društvima za osiguranje ili društvima za reosiguranje trebalo bi omogućiti primjenu pojednostavljenog pristupa koji se temelji na zadnjoj iskazanoj alokaciji imovine subjekta za zajednička ulaganja ili fonda, pod uvjetom da je taj pojednostavljeni pristup razmjeran prirodi, opsegu i složenosti rizika o kojima je riječ. |
(13) |
Za podmodule rizika isteka potrebni su složeni izračuni na razini pojedinačnih polica osiguranja. Ako takva složenost nije razmjerna prirodi, opsegu i složenosti rizika obuhvaćenih tim podmodulima, trebalo bi biti moguće temeljiti izračune tih podmodula na grupi polica osiguranja, a ne na pojedinačnim policama osiguranja, osim ako bi te grupe dovele do značajne pogreške. |
(14) |
Pri izračunu rizika prirodne katastrofe u skladu sa standardnom formulom trebalo bi uzeti u obzir prirodu, opseg i složenost izloženosti društava za osiguranje ili društava za reosiguranje tom riziku. Za izračun rizika prirodne katastrofe u skladu sa standardnom formulom potrebno je da društva za osiguranje i društva za reosiguranje rasporede svoje osigurane iznose u zone rizika. Ne raspolažu sva društva za osiguranje i društva za reosiguranje u svojim internim sustavima informacijama o zonama rizika koje su potrebne za taj izračun te bi tim društvima priprema tih informacija mogla biti skupa. Ta društva trebala bi stoga moći temeljiti svoj izračun na grupama zona rizika ako je takvo grupiranje dobro utemeljeno i proporcionalno izloženosti. |
(15) |
Za izračun potrebnog kapitala za podmodul rizika požara u skladu sa standardnom formulom potrebno je da društva za osiguranje i društva za reosiguranje utvrde najveću koncentraciju rizika požara. Kako bi se ograničio teret koji nastaje zbog izračuna, društva za osiguranje ili društva za reosiguranje trebala bi moći ograničiti proces utvrđivanja najveće koncentracije rizika požara na opseg svojih najvećih izloženosti riziku požara, pod uvjetom da je taj pristup proporcionalan prirodi, opsegu i složenosti izloženosti društava za osiguranje ili društava za reosiguranje riziku požara. |
(16) |
Trebalo bi izmijeniti pojednostavljene izračune potrebnog kapitala za podmodule rizika smrtnosti zdravstvenog osiguranja i životnog osiguranja u skladu sa standardnom formulom kako bi se uzelo u obzir da se kapital izložen riziku polica osiguranja može mijenjati tijekom vremena. |
(17) |
Troškovi dobivanja rejtinga za izračun potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom trebali bi biti proporcionalni prirodi, opsegu i složenosti rizika dotične imovine. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje koja su odabrala vanjsku agenciju za kreditni rejting trebalo bi stoga omogućiti primjenu pojednostavljenog izračuna za one dijelove portfelja dužničkih instrumenata za koje ta vanjska agencija za kreditni rejting ne izdaje vanjske rejtinge. |
(18) |
Za izračun potrebnog solventnog kapitala za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane u skladu sa standardnom formulom potrebno je da društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzmu u obzir udio imovine druge ugovorne strane koja podliježe ugovorima o kolateralu. Trebalo bi izbjeći da zbog izračuna u skladu sa standardnom formulom nastane nerazmjerno opterećenje. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje koja primjenjuju standardnu formulu za izračun potrebnog solventnog kapitala za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane trebalo bi stoga omogućiti da potrebni solventni kapital za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane izračunaju na temelju pretpostavke da više od 60 % imovine druge ugovorne strane podliježe ugovorima o kolateralu. |
(19) |
Društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja primjenjuju standardnu formulu za izračun potrebnog solventnog kapitala za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane moraju koristiti posebnu formulu za izračun potrebnog kapitala za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane za izloženosti vrste 1 ako je standardno odstupanje raspodjele gubitka za izloženosti vrste 1 manje od 7 %. Trebalo bi izbjeći da pri izračunu tog zahtjeva nastane nerazmjerno opterećenje. Društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala bi stoga moći izračunati potrebni kapital za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane za izloženosti vrste 1 primjenom iste formule koja se primjenjuje ako je standardno odstupanje raspodjele gubitka za izloženosti vrste 1 od 7 % do 20 %. |
(20) |
Izračun učinka smanjenja rizika za preuzeti rizik složen je te može predstavljati nerazmjeran teret društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje koja se bave djelatnostima neživotnog osiguranja. Stoga bi bilo prikladno društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje omogućiti da primjenjuju pojednostavljenu formulu, pod uvjetom da je primjena te pojednostavljene formule proporcionalna prirodi, opsegu i složenosti profila rizika druge ugovorne strane tih društava. |
(21) |
Kapitalni zahtjev za premijski rizik koji se odnosi na buduće ugovore ne bi trebao biti neopravdano nepovoljan za ugovore čije je početno trajanje dulje od godinu dana kako bi se uzeo u obzir manji rizik povezan s budućim premijama od ugovora s duljim trajanjem. Stoga kad je riječ o budućim ugovorima čije je trajanje dulje od godinu dana, mjera opsega premijskog rizika i rizika pričuva neživotnog osiguranja i NSLT zdravstvenog osiguranja trebala bi uključivati samo 30 % budućih premija. |
(22) |
Izračun potrebnog solventnog kapitala društva u skladu sa standardnom formulom trebao bi odražavati stvarnu izloženost društva riziku prirodne katastrofe. Pri izračunu potrebnog solventnog kapitala za rizik prirodne katastrofe u skladu sa standardnom formulom trebalo bi stoga uzeti u obzir ugovorna ograničenja naknade štete za prirodne katastrofe. |
(23) |
U izračunu potrebnog solventnog kapitala za rizik katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem trebalo bi uzeti u obzir rizike kojima su izložena društva za osiguranje i društva za reosiguranje. Izračuni potrebnog kapitala za rizik pomorskog osiguranja, rizik zrakoplovnog osiguranja i rizik požara utemeljeni na scenarijima trebali bi se stoga temeljiti na najvećim izloženostima nakon što se odbiju iznosi koji se mogu naplatiti iz reosiguranja ili od subjekata posebne namjene. |
(24) |
Nije prikladno primjenjivati scenarij sudara tankera iz podmodula rizika pomorskog osiguranja na plovila za rekreaciju ili brodove na napuhavanje. Taj bi se scenarij stoga jedino trebao primjenjivati na plovila s minimalnim osiguranim iznosom od najmanje 250 000 EUR. |
(25) |
Izravna ulaganja osiguravatelja u neuvrštene vlasničke vrijednosne papire mogu pridonijeti ostvarenju cilja Unije o dugoročno održivom rastu. Stoga bi ta ulaganja trebalo poticati. Trebalo bi stoga omogućiti da se pri izračunu potrebnog kapitala za rizik vlasničkih vrijednosnih papira u skladu sa standardnom formulom na portfelje ulaganja u visokokvalitetne neuvrštene vlasničke vrijednosne papire primjenjuje isti tretman kao na vlasničke vrijednosne papire koji su uvršteni na uređenim tržištima. Trebalo bi odrediti kriterije kojima bi se omogućilo da portfelj visokokvalitetnih neuvrštenih vlasničkih vrijednosnih papira predstavlja dovoljno nizak sistemski rizik. |
(26) |
Osiguravatelji imaju važnu ulogu kao dugoročni ulagatelji i ulaganja u vlasničke vrijednosne papire važna su za financiranje realnog gospodarstva. Stoga bi trebalo potaknuti dugoročna vlasnička ulaganja društava za osiguranje i društava za reosiguranje usklađivanjem tretmana dugoročnih vlasničkih ulaganja i strateških vlasničkih ulaganja pri izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom, uključujući korelacijske tablice. Kako bi se osigurala dugoročnost ulaganja, u podmodul rizika vlasničkih vrijednosnih papira trebalo bi uključiti portfelj dugoročnih vlasničkih ulaganja i druge imovine koji odgovara portfelju jasno utvrđenih obveza osiguranja ili reosiguranja. Kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža, portfelj imovine i portfelj obveza trebali bi imati slične vrijednosti i svaki od njih ne bi smio činiti više od polovine ukupne vrijednosti bilance društva za osiguranje ili društva za reosiguranje. |
(27) |
Pojedini vlasnički vrijednosni papiri uvršteni u EGP-u i ulaganja putem određenih vrsta fondova trebali se tretirati na isti način. Stoga bi društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo omogućiti da primjenjuju pravila koja se primjenjuju na dugoročna ulaganja na razini kvalificiranih fondova za socijalno poduzetništvo, kvalificiranih fondova poduzetničkog kapitala, zatvorenih alternativnih investicijskih fondova koji ne koriste financijsku polugu ili europskih fondova za dugoročna ulaganja, pod uvjetom da je upravitelj fonda dobio odobrenje za rad u EGP-u. |
(28) |
Izračun potrebnog kapitala za podmodul rizika raspona u skladu sa standardnom formulom ne bi smio spriječiti društva za osiguranje ili društva za reosiguranje da ulažu u visokokvalitetne privatne plasmane koji su često bez rejtinga. Društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje može sklopiti ugovor s kreditnom institucijom ili investicijskim društvom o zajedničkom ulaganju u obveznice i kredite za koje nije dostupna procjena kreditnog rizika imenovane vanjske institucije za procjenu kreditnog rizika. U tom slučaju društvu za osiguranje ili društvu za reosiguranje trebalo bi dopustiti da za izračun potrebnog solventnog kapitala koristi rezultate odobrenog pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima koji primjenjuje ta kreditna institucija ili investicijsko društvo, pod uvjetom da ta kreditna institucija ili investicijsko društvo ima sjedište u Europskom gospodarskom prostoru. Isto bi se trebalo primjenjivati i u slučaju kada društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje sklopi ugovor s drugim društvom za osiguranje ili društvom za reosiguranje koje upotrebljava odobreni unutarnji model u skladu s člankom 100. Direktive 2009/138/EZ. |
(29) |
Zakonodavstvo koje se odnosi na financijski sektor trebalo bi biti dosljedno te bi se pritom trebale uzimati u obzir razlike u poslovnim modelima sektora, različiti elementi u određivanju kapitalnih zahtjeva ili drugi čimbenici. Stoga bi pravila koja se primjenjuju na društva za osiguranje i društva za reosiguranje u vezi s priznavanjem jamstava koja izdaju regionalna i lokalna tijela vlasti trebala biti usklađena s pravilima koja se odnose na kreditne institucije i investicijska društva. |
(30) |
Izvedenice, neovisno o tome drže li se u svrhu zaštite od rizika ili u špekulativne svrhe, izlažu društva za osiguranje i društva za reosiguranje riziku neispunjenja obveza druge ugovorne strane. Stoga bi sve izvedenice trebalo tretirati kao izloženosti vrste 1 u modulu rizika neispunjenja obveza druge ugovorne strane u skladu sa standardnom formulom. |
(31) |
Trebalo bi izbjegavati nepodudarnosti u redoslijedu izračuna potrebnog kapitala za koncentracije tržišnog rizika u skladu sa standardnom formulom. Pojedinačne izloženosti trebalo bi stoga prvo rasporediti u stupnjeve kreditne kvalitete i odgovarajuće pragove viška izloženosti, dok bi čimbenike rizika trebalo naknadno primijeniti na razini pojedinačnih izloženosti. |
(32) |
Društva za osiguranje i društva za reosiguranje ne bi smjela primjenjivati pretjerano optimistične pretpostavke za projekciju buduće oporezive dobiti nakon scenarija izvanrednih gubitaka. Stoga bi pri izračunu sposobnosti odgođenih poreza da pokriju gubitke u skladu sa standardnom formulom društva za osiguranje i društva za reosiguranje trebala uzeti u obzir svoje financijsko stanje i solventnost nakon trenutačnih gubitaka te veću neizvjesnost projekcija buduće oporezive dobiti. Nadalje, pretpostavke koje se primjenjuju na projekcije buduće oporezive dobiti nakon trenutačnih gubitaka, uključujući pretpostavljene stope povrata na ulaganja društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, ne bi trebale biti povoljnije od pretpostavki koje se primjenjuju na vrednovanje odgođenih poreza u bilanci te predviđeni ukupni iznos novih ugovora ne bi trebao biti veći od iznosa predviđenog u planiranju poslovanja. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi dopustiti da računaju na povrate koji su veći od onih koji proizlaze iz relevantne vremenske strukture kamatnih stopa samo ako mogu dokazati da će se ti povrati ostvariti nakon trenutačnih gubitaka. |
(33) |
Pri izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom trebalo bi uzeti u obzir razvoj praksi upravljanja rizicima, posebno upotrebu tehnika smanjenja rizika. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi stoga omogućiti da uzmu u obzir učinak tehnika smanjenja rizika, među ostalim i u situacijama kada se te tehnike zamjenjuju sličnim aranžmanima nakon prestanka njihova važenja ili kada se one prilagođavaju kako bi se uzele u obzir promjene u pokrivenoj izloženosti, pod uvjetom da se zamjena ili prilagodba provodi samo jedanput tjedno. Standardna formula trebala bi omogućiti i primjenu sporazuma o netiranju između izvedenica i strategija zaštite od rizika u slučajevima kada nekoliko ugovornih aranžmana zajedno ima učinak tehnike smanjenja rizika. U unutarnju procjenu rizika i solventnosti društava trebalo bi uključiti moguće nepodudarnosti između učinka smanjenja rizika uzetog u obzir u standardnoj formuli s jedne strane i stvarnog učinka smanjenja rizika s druge strane kao i procjenu temeljnog rizika. |
(34) |
Društva za osiguranje ili društva za reosiguranje ne bi trebalo nerazmjerno sankcionirati ako druga ugovorna strana iz ugovora o reosiguranju prestane ispunjavati zahtjev za potrebni solventni kapitala, ali još uvijek ispunjava zahtjev za minimalni potrebni kapital. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi stoga dopustiti da u razdoblju od najviše šest mjeseci djelomično uzmu u obzir učinak smanjenja rizika ugovora o reosiguranju koje su sklopili s tom drugom ugovornom stranom iz ugovora o reosiguranju. Ako druga ugovorna strana iz ugovora o reosiguranju prestane ispunjavati zahtjev za minimalni potrebni kapital, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje ne bi više smjelo uzimati u obzir učinak smanjenja rizika iz ugovora o reosiguranju koje je sklopilo s tom drugom ugovornom stranom iz ugovora o reosiguranju. |
(35) |
Na ugovore o reosiguranju tehničkog rezultata trebao bi se primjenjivati sličan tretman kao i na ugovore o reosiguranju viška gubitka pri izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom. Društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebalo bi stoga omogućiti da uzmu u obzir smanjenje rizika koje proizlazi iz ugovora o reosiguranju tehničkog rezultata pri izračunu potrebnog solventnog kapitala u skladu sa standardnom formulom na temelju parametara specifičnih za određeno društvo na način da se definira standardna metoda za izračun parametra specifičnog za određeno društvo kojim se zamjenjuje standardni parametar za neproporcionalno reosiguranje. |
(36) |
Sposobnost odgođenih poreza da pokriju gubitke ima značajan učinak na solventnost društava za osiguranje i društava za reosiguranje. Administrativno, upravljačko ili nadzorno tijelo društva za osiguranje ili društva za reosiguranje trebalo bi stoga donijeti politiku upravljanja rizicima koja se odnosi na odgođene poreze i u kojoj se uzima u obzir sposobnost tih odgođenih poreza da pokriju gubitke. Konkretno, u toj bi se politici trebale definirati odgovornosti za procjenu temeljnih pretpostavki koje se primjenjuju na projekciju buduće oporezive dobiti. |
(37) |
Izračun potrebnog solventnog kapitala trebao bi biti usklađen na razini pojedinačnog društva i na razini grupe. Ako se transparentni pristup primjenjuje na pojedinačnoj razini na subjekte za zajednička ulaganja ili na ulaganja u obliku fondova koji su povezana društva sudjelujućeg društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, transparentni pristup trebao bi se primjenjivati i na razini grupe. Ako su ti subjekti za zajednička ulaganja ili fondovi društva kćeri grupa za osiguranje ili reosiguranje, izračun potrebnog solventnog kapitala trebao bi se temeljiti na pretpostavci o potpunoj diversifikaciji s ostalom konsolidiranom imovinom i obvezama. |
(38) |
U izračunu potrebnog kapitala za valutni rizik koji se primjenjuje na grupu trebalo bi uzeti u obzir specifičnu ekonomsku situaciju te grupe, posebno u slučajevima kada su djelatnosti osiguranja ili reosiguranja denominirane u različitim valutama. Upravo bi zbog toga sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osiguravateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi trebali moći odabrati referentnu valutu koja nije valuta koja se koristi za izradu konsolidiranih financijskih izvještaja ako se za izračun konsolidiranog potrebnog solventnog kapitala grupe valutni rizik izračunava na temelju standardne formule. Taj odabir trebao bi se temeljiti na objektivnim kriterijima, kao što je valuta u kojoj je denominiran bitan iznos tehničkih pričuva ili vlastitih sredstava grupe. |
(39) |
Izračun u skladu sa standardnom formulom za podmodul premijskog rizika i rizika pričuva neživotnog osiguranja, podmodul premijskog rizika i rizika pričuva zdravstvenog osiguranja i podmodul rizika prirodnih katastrofa trebao bi se izmijeniti kako bi se u obzir uzeli najnoviji empirijski dokazi o pričuvama premija i pričuvama za neisplaćene odštetne zahtjeve. |
(40) |
Složenost izračuna potrebnog kapitala za rizik masovnih nesreća i rizik koncentracije nesreća trebala bi biti proporcionalna prirodi, opsegu i složenosti rizika kojem su izložena društva koja nude zdravstveno osiguranje. Stoga bi se iz tog izračuna trebala isključiti vrsta događaja koja se odnosi na invalidnost u trajanju od 10 godina uzrokovanu nesrećom. |
(41) |
Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 (3) sadržava određeni broj tipografskih pogrešaka, primjerice pogrešnih upućivanja unutar akta, koje bi trebalo ispraviti. |
(42) |
Kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu neživotnog osiguranja i zdravstvenog osiguranja, posebno za društva za osiguranje i društva za reosiguranje čija djelatnost uključuje samo jednu vrstu osiguranja, društvima za osiguranje i društvima za reosiguranje trebao bi se osigurati dovoljan rok da se pripreme za promjene u izračunu premijskog rizika i rizika pričuva neživotnog osiguranja i premijskog rizika i rizika pričuva zdravstvenog osiguranja. Te promjene ne bi se stoga trebale početi primjenjivati prije 1. siječnja 2020. |
(43) |
Delegiranu uredbu (EU) 2015/35 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2015/35
Delegirana uredba (EU) 2015/35 mijenja se kako slijedi:
(1) |
u članku 1. dodaju se sljedeće točke od 59. do 63.:
(*1) Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).”;" |
(2) |
članak 18. mijenja se kako slijedi:
|
(3) |
članak 43. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 43. Opće odredbe 1. Stope osnovne vremenske strukture nerizičnih kamatnih stopa ispunjavaju sve sljedeće kriterije:
Stope odgovarajuće vremenske strukture nerizičnih kamatnih stopa računaju se zasebno za svaku valutu i dospijeće na temelju svih informacija i podataka relevantnih za tu valutu i to dospijeće. 2. Tehnike, specifikacije podataka i parametri koji se koriste za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnoj vremenskoj strukturi nerizičnih kamatnih stopa iz članka 77.e stavka 1. Direktive 2009/138/EZ, uključujući posljednju terminsku stopu, posljednje dospijeće za koje se relevantna vremenska struktura nerizičnih kamatnih stopa ne ekstrapolira i trajanje njezine konvergencije prema usklađenosti s posljednjom terminskom stopom, transparentni su, razboriti, pouzdani objektivni i dosljedni. 3. EIOPA obavješćuje Komisiju o svim bitnim promjenama podataka koji se koriste za utvrđivanje tehničkih informacija o relevantnoj vremenskoj strukturi nerizičnih kamatnih stopa. Bitna promjena znači svaka promjena zbog koje tehnike, specifikacije podataka ili parametri postaju nevaljani, uključujući posljednju terminsku stopu, posljednje dospijeće za koje se osnovna vremenska struktura nerizičnih kamatnih stopa ne ekstrapolira i trajanje njezine konvergencije prema usklađenosti s posljednjom terminskom stopom. 4. U slučaju bitne promjene podataka iz stavka 3. EIOPA može Komisiji dostaviti prijedlog koji sadržava te izmjene tehnika, specifikacija podataka ili parametara koje su potrebne da se ta nevaljanost ispravi i koje su razmjerne toj bitnoj promjeni. Uz taj prijedlog prilaže se i procjena primjerenosti i učinka tih predloženih izmjena. 5. Na zahtjev Komisije EIOPA izmjenjuje tehniku, specifikacije podataka ili parametre, uključujući posljednju terminsku stopu, zadnje dospijeće za koje se osnovna vremenska struktura nerizičnih kamatnih stopa ne ekstrapolira i trajanje njezine konvergencije prema usklađenosti s posljednjom terminskom stopom, kako bi se osiguralo da se stope relevantne vremenske strukture nerizičnih kamatnih stopa određuju na transparentan, razborit, pouzdan i objektivan način koji je dosljedan tijekom vremena.”; |
(4) |
članak 71. mijenja se kako slijedi:
|
(5) |
u članku 73. dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Neovisno o zahtjevu iz stavka 1. točke (c) stavka osnovnih vlastitih sredstava može omogućiti otplatu ili otkup stavke prije nego što prođe 5 godina ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
|
(6) |
u članku 77. dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Neovisno o zahtjevu iz stavka 1. točke (c) stavka osnovnih vlastitih sredstava može omogućiti otplatu ili otkup stavke prije nego što prođe 5 godina od datuma izdavanja ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
|
(7) |
članak 84. mijenja se kako slijedi:
|
(8) |
članak 88. mijenja se kako slijedi:
|
(9) |
umeću se sljedeći članci 90.a, 90.b i 90.c: „Članak 90.a Pojednostavljeni izračun za raskid polica osiguranja u podmodulu rizika isteka neživotnog osiguranja Za potrebe članka 118. stavka 1. točke (a), ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu utvrditi police osiguranja čiji bi raskid uzrokovao povećanje tehničkih pričuva bez dodatka na rizik na temelju grupa polica, pod uvjetom da je grupiranje u skladu sa zahtjevima iz članka 35. točaka (a), (b) i (c). Članak 90.b Pojednostavljeni izračun osiguranog iznosa za rizik prirodnih katastrofa 1. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati osigurani iznos za rizik oluje iz članka 121. stavka 6. točke (b) i stavka 7. na temelju grupa zona rizika. Svaka od tih zona rizika unutar grupe nalazi se unutar iste određene regije iz Priloga V. Ako se osigurani iznos za rizik oluje iz članka 121. stavka 6. točke (b) izračunava na temelju grupe zona rizika, ponder rizika za rizik oluje iz članka 121. stavka 6. točke (a) jest ponder rizika za rizik oluje u zoni rizika unutar te grupe s najvećim ponderom rizika za rizik oluje iz Priloga X. 2. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati osigurani iznos za rizik potresa iz članka 122. stavka 3. točke (b) i stavka 4. na temelju grupa zona rizika. Svaka zona rizika unutar grupe mora se nalaziti unutar iste određene regije iz Priloga VI. Ako se osigurani iznos za rizik potresa iz članka 122. stavka 3. točke (b) izračunava na temelju grupe zona rizika, ponder rizika za rizik potresa iz članka 122. stavka 3. točke (a) jest ponder rizika za rizik potresa u zoni rizika unutar te grupe s najvećim ponderom rizika za rizik potresa kako je utvrđen u Prilogu X. 3. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati osigurani iznos za rizik poplave iz članka 123. stavka 6. točke (b) i stavka 7. na temelju grupa zona rizika. Svaka zona rizika unutar grupe mora se nalaziti unutar iste određene regije iz Priloga VII. Ako se osigurani iznos za rizik poplave iz članka 123. stavka 6. točke (b) izračunava na temelju grupe zona rizika, ponder rizika za rizik poplave iz članka 123. stavka 6. točke (a) jest ponder rizika za rizik poplave u zoni rizika unutar te grupe s najvećim ponderom rizika za rizik poplave kako je utvrđen u Prilogu X. 4. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati osigurani iznos za rizik tuče iz članka 124. stavka 6. točke (b) i stavka 7. na temelju grupa zona rizika. Svaka zona rizika unutar grupe mora se nalaziti unutar iste određene regije iz Priloga VIII. Ako se osigurani iznos za rizik tuče iz članka 124. stavka 6. točke (b) izračunava na temelju grupe zona rizika, ponder rizika za rizik tuče iz članka 124. stavka 6. točke (a) jest ponder rizika za rizik tuče u zoni rizika unutar te grupe s najvećim ponderom rizika za rizik tuče kako je utvrđen u Prilogu X. 5. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati ponderirani osigurani iznos za rizik slijeganja tla iz članka 125. stavka 2. na temelju grupa zona rizika. Ako se ponderirani osigurani iznos iz članka 125. stavka 2. izračunava na temelju grupe zona rizika, ponder rizika za rizik slijeganja tla iz članka 125. stavka 2. točke (a) jest ponder rizika za rizik slijeganja tla u zoni rizika unutar te grupe s najvećim ponderom rizika za rizik slijeganja tla kako je utvrđen u Prilogu X. Članak 90.c Pojednostavljeni izračun potrebnog kapitala za rizik požara 1. Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje ili društva za reosiguranje mogu izračunati potrebni kapital za rizik požara iz članka 132. stavka 1. prema sljedećoj formuli:
pri čemu:
2. Najveća koncentracija industrijskog rizika požara društva za osiguranje i društva za reosiguranje izračunava se prema sljedećoj formuli:
pri čemu Ek,i označava ukupnu izloženost unutar opsega najveće izloženosti industrijskom riziku požara k-th. 3. Najveća koncentracija komercijalnog rizika požara društva za osiguranje i društva za reosiguranje izračunava se prema sljedećoj formuli:
pri čemu Ek,c označava ukupnu izloženost unutar opsega najveće izloženosti komercijalnom riziku požara k-th. 4. Najveća koncentracija rezidencijalnog rizika požara društva za osiguranje ili društva za reosiguranje izračunava se prema sljedećoj formuli:
pri čemu:
5. Za potrebe stavaka 2., 3., i 4. ukupna izloženost unutar opsega najveće izloženosti industrijskom, komercijalnom ili rezidencijalnom riziku požara k-th društva za osiguranje ili društva za reosiguranje jednaka je osiguranom iznosu društva za osiguranje ili društva za osiguranje u odnosu na skup zgrada koji ispunjava sve sljedeće uvjete:
Za potrebe određivanja osiguranog iznosa za zgrade, društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir sve ugovore o reosiguranju i subjekte posebne namjene u okviru kojih bi se izvršila isplata u slučaju odštetnih zahtjeva koji se odnose na tu zgradu. Ne uzimaju se u obzir ugovori o reosiguranju i subjekti posebne namjene na koje se primjenjuju uvjeti koji se ne odnose na tu zgradu. 6. Izloženost rezidencijalnom riziku požara na temelju tržišnog udjela izračunava se prema sljedećoj formuli:
pri čemu:
|
(10) |
članak 91. mijenja se kako slijedi:
|
(11) |
umeće se sljedeći članak 95.a: „Članak 95.a Pojednostavljeni izračun potrebnog kapitala za rizike u podmodulu rizika isteka životnog osiguranja Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati svaki potrebni kapital naveden u nastavku na temelju grupa polica, pod uvjetom da je grupiranje u skladu sa zahtjevima iz članka 35. točaka (a), (b) i (c):
|
(12) |
umeće se sljedeći članak 96.a: „Članak 96.a Pojednostavljeni izračun za raskid polica osiguranja u podmodulu rizika isteka NSLT zdravstvenog osiguranja Za potrebe članka 150. stavka 1. točke (a), ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu utvrditi police osiguranja čiji bi raskid uzrokovao povećanje tehničkih pričuva bez dodatka na rizik na temelju grupa polica, pod uvjetom da je grupiranje u skladu sa zahtjevima iz članka 35. točaka (a), (b) i (c).”; |
(13) |
članak 97. mijenja se kako slijedi:
|
(14) |
umeće se sljedeći članak 102.a: „Članak 102.a Pojednostavljeni izračun potrebnog kapitala za rizike u podmodulu rizika isteka SLT zdravstvenog osiguranja Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati svaki potrebni kapital naveden u nastavku na temelju grupa polica, uz uvjet da je grupiranje u skladu sa zahtjevima iz članka 35. točaka (a), (b) i (c):
|
(15) |
umeće se sljedeći članak 105.a: „Članak 105.a Pojednostavljeni izračun čimbenika rizika u podmodulu rizika prinosa i podmodulu koncentracije tržišnog rizika Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu obveznici koja nije među onima koje treba uključiti u izračune na temelju članka 180.a stavaka od 2. do 16. dodijeliti čimbenik rizika stressi koji odgovara 3. stupnju kreditne kvalitete za potrebe članka 176. stavka 3. te mogu tu obveznicu rasporediti u 3. stupanj kreditne kvalitete za potrebe izračuna ponderiranog prosječnog stupnja kreditne kvalitete u skladu s člankom 182. stavkom 4., pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(*2) Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2015/2450 od 2. prosinca 2015. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s predlošcima za podnošenje informacija nadzornim tijelima u skladu s Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 347/1, 2.12.2015., str. 1214.).”;" |
(16) |
u članku 107. stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim: „Ako se ispune uvjeti iz članka 88. i ako nije negativna najbolja procjena iznosa koji se mogu naplatiti na temelju ugovora o reosiguranju ili sekuritizacije te od odgovarajućih dužnika, društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati učinak smanjenja rizika na preuzeti rizik tog ugovora o reosiguranju ili sekuritizacije iz članka 196. na sljedeći način:”; |
(17) |
u članku 108. stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim: „Ako se ispune uvjeti iz članka 88. i ako nije negativna najbolja procjena iznosa koji se mogu naplatiti na temelju ugovora o proporcionalnom reosiguranju i od odgovarajućih dužnika druge ugovorne strane i, društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati učinak smanjenja rizika na preuzeti rizik j ugovora o proporcionalnom reosiguranju druge ugovorne strane i iz članka 196. na sljedeći način:”; |
(18) |
članak 110. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 110. Pojednostavljeni izračun – grupiranje pojedinačnih izloženosti Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati gubitak nastao zbog neispunjenja obveze iz članka 192., uključujući učinak smanjenja rizika na preuzeti rizik i tržišne rizike te vrijednost kolaterala prilagođenu riziku za grupu pojedinačnih izloženosti. U tom se slučaju grupi pojedinačnih izloženosti dodjeljuje najveća vjerojatnost neispunjenja obveza dodijeljena pojedinačnim izloženostima u grupi u skladu s člankom 199.”; |
(19) |
u članku 111. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
|
(20) |
umeće se sljedeći članak 111.a: „Članak 111.a Pojednostavljeni izračun učinka smanjenja rizika na preuzeti rizik osiguranja Za potrebe članka 196., ako se ispune uvjeti iz članka 88. te se ugovorom o reosiguranju, sekuritizacijom ili izvedenicom jamči za obveze iz samo jednog od segmenata (segment s) navedenih u Prilogu II. ili, ako je primjenjivo, Prilogu XIV., društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati učinak smanjenja rizika tog ugovora o reosiguranju, sekuritizacije ili izvedenice na njihov preuzeti rizik osiguranja kako slijedi:
pri čemu:
|
(21) |
umeću se sljedeći članci 112.a i 112.b: „Članak 112.a Pojednostavljeni izračun gubitka nastalog zbog neispunjenja obveza reosiguranja Ako se ispune uvjeti iz članka 88., društva za osiguranje ili društva za reosiguranje mogu izračunati gubitak nastao zbog neispunjenja obveza po ugovoru o reosiguranju ili sekuritizaciji osiguranja iz članka 192. stavka 2. prvog podstavka kako slijedi:
pri čemu:
Članak 112.b Pojednostavljeni izračun potrebnog kapitala za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane za izloženosti vrste 1 Ako se ispune uvjeti iz članka 88. i standardno odstupanje raspodjele gubitka za izloženosti vrste 1, kako je određeno u skladu s člankom 200. stavkom 4., manje je od ili jednako 20 % ukupnih gubitaka nastalih zbog neispunjenja obveza za sve izloženosti vrste 1, društva za osiguranje i društva za reosiguranje mogu izračunati potrebni kapital za rizik neispunjenja obveza druge ugovorne strane iz članka 200. stavka 1. kako slijedi:
pri čemu σ označava standardno odstupanje raspodjele gubitka za izloženosti vrste 1, kako je utvrđeno u skladu s člankom 200. stavkom 4.”; |
(22) |
u članku 116. stavku 3. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
|
(23) |
članak 121. mijenja se kako slijedi:
|
(24) |
članak 122. mijenja se kako slijedi:
|
(25) |
članak 123. mijenja se kako slijedi:
|
(26) |
članak 124. mijenja se kako slijedi:
|
(27) |
članak 125. mijenja se kako slijedi:
|
(28) |
članak 130. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 130. Podmodul pomorskog rizika 1. Potrebni kapital za pomorski rizik izračunava se prema formuli:
pri čemu:
2. Potrebni kapital za rizik sudara plovila jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje i društva za reosiguranje koji bi nastao zbog trenutačnoga gubitka iznosa jednakog sljedećemu:
pri čemu:
Za potrebe određivanja SI(hull,v) , SI(liab,v) i SI(pollution,v) društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir samo ugovore o reosiguranju i subjekte posebne namjene na temelju kojih bi se izvršila isplata u slučaju odštetnih zahtjeva koji se odnose na plovilo v. Ne uzimaju se u obzir ugovori o reosiguranju i subjekti posebne namjene na temelju kojih isplata ovisi o odštetnim zahtjevima koji se ne odnose na plovilo v. Ako zbog odbitka iznosa koji se mogu naplatiti potrebni kapital za rizik sudara plovila ne bi u dovoljnoj mjeri pokrivao rizik sudara plovila kojem je društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izloženo, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izračunava SI(hull,v) , SI(liab,v) ili SI(pollution,v) bez odbitka iznosa koji se mogu naplatiti. 3. Potrebni kapital za rizik eksplozije platforme jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje i društva za reosiguranje koji bi nastao zbog trenutačnoga gubitka iznosa jednakog sljedećemu:
pri čemu:
Za potrebe određivanja SIp , društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir samo ugovore o reosiguranju i subjekte posebne namjene u okviru kojih bi se izvršila isplata u slučaju odštetnih zahtjeva koji se odnose na platformu p. Ne uzimaju se u obzir ugovori o reosiguranju i subjekti posebne namjene na temelju kojih isplata ovisi o odštetnim zahtjevima koji se ne odnose na platformu p. Ako zbog odbitka iznosa koji se mogu naplatiti potrebni kapital za rizik eksplozije platforme ne bi u dovoljnoj mjeri pokrivao rizik eksplozije platforme kojem je društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izloženo, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izračunava SI p bez odbitka iznosa koji se mogu naplatiti.”; |
(29) |
članak 131. mijenja se kako slijedi:
|
(30) |
u članku 132. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim: „1. Potrebni kapital za rizik požara jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društava za osiguranje ili društava za reosiguranje koji bi nastao zbog trenutačnog gubitka iznosa jednakog iznosu koji društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje osigurava u vezi s najvećom koncentracijom rizika požara. 2. Najveća koncentracija rizika požara za društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje jest skupina zgrada s najvećim osiguranim iznosom, nakon odbitka iznosa koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje može naplatiti na temelju ugovora o reosiguranju i od subjekata posebne namjene, koja ispunjava sve sljedeće uvjete:
Pri određivanju osiguranog iznosa za skup zgrada, društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir samo ugovore o reosiguranju i subjekte posebne namjene u okviru kojih bi se izvršila isplata u slučaju odštetnih zahtjeva koji se odnose na taj skup zgrada. Ne uzimaju se u obzir ugovori o reosiguranju i subjekti posebne namjene na temelju kojih isplata ovisi o odštetnim zahtjevima koji se ne odnose na tu skupinu zgrada. Ako zbog odbitka iznosa koji se mogu naplatiti potrebni kapital za rizik požara ne bi u dovoljnoj mjeri pokrivao rizik požara kojem je društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izloženo, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje izračunava osigurani iznos za skupinu zgrada bez odbitka iznosa koji se mogu naplatiti.”; |
(31) |
u članku 147. stavku 3. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
|
(32) |
u članku 168. stavak 6. mijenja se kako slijedi:
|
(33) |
umeće se sljedeći članak 168.a: „Članak 168.a Prihvatljivi portfelji neuvrštenih vlasničkih vrijednosnih papira 1. Za potrebe članka 168. stavka 6. točke (e) prihvatljivi portfelj neuvrštenih vlasničkih vrijednosnih papira skup je ulaganja u vlasničke vrijednosne papire koji ispunjuje sve sljedeće zahtjeve:
2. Za potrebe stavka 1. točke (i) beta koeficijent skupa ulaganja prosjek je beta koeficijenata za svako ulaganje u taj skup ulaganja, ponderiran knjigovodstvenim vrijednostima tih ulaganja. Beta koeficijent ulaganja u društvo određuje se kako slijedi:
pri čemu:
(*4) Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).”;" |
(34) |
članak 169. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 169. Podmodul standardnog rizika vlasničkih vrijednosnih papira 1. Potrebni kapital za vlasničke vrijednosne papire vrste 1 iz članka 168. ove Uredbe jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava koji bi nastao zbog sljedećih trenutačnih smanjenja:
2. Potrebni kapital za vlasničke vrijednosne papire vrste 2 iz članka 168. ove Uredbe jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava koji bi nastao zbog sljedećih trenutačnih smanjenja:
3. Potrebni kapital za prihvatljive vlasničke vrijednosne papire za financiranje infrastrukture iz članka 168. ove Uredbe jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava koji bi nastao zbog sljedećih trenutačnih smanjenja:
4. Potrebni kapital za prihvatljive vlasničke vrijednosne papire infrastrukturnih poduzeća iz članka 168. ove Uredbe jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava koji bi nastao zbog sljedećih trenutačnih smanjenja:
|
(35) |
umeće se sljedeći članak 171.a: „Članak 171.a Dugoročna vlasnička ulaganja 1. Za potrebe ove Uredbe podskup vlasničkih ulaganja može se tretirati kao dugoročna vlasnička ulaganja ako društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje dokaže nadzornom tijelu da su ispunjeni svi ovi uvjeti:
2. Ako se vlasnički vrijednosni papiri drže u subjektima za zajednička ulaganja ili u alternativnim investicijskim fondovima iz članka 168. stavka 6. točaka od (a) do (d), uvjeti iz stavka 1. ovog članka mogu se procijeniti na razini fondova, a ne na razini odnosne imovine koja se drži u tim fondovima. 3. Društva za osiguranje ili društva za reosiguranje koja podskup vlasničkih ulaganja tretiraju kao dugoročna vlasnička ulaganja u skladu sa stavkom 1. ne smiju početi ponovno primjenjivati pristup koji ne uključuje dugoročna vlasnička ulaganja. Ako društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje koje podskup vlasničkih ulaganja tretira kao dugoročna vlasnička ulaganja više ne može ispuniti uvjete iz stavka 1., ono o tome odmah obavješćuje nadležno tijelo i prestaje primjenjivati članak 169. stavak 1. točku (b), članak 169. stavak 2. točku (b), članak 169. stavak 3. točku (b) i članak 169. stavak 4. točku (b) na sva svoja ulaganja u vlasničke vrijednosne papire tijekom 36 mjeseci.”; |
(36) |
u članku 176. umeće se sljedeći stavak 4.a: „4.a Neovisno o stavku 4., obveznicama i kreditima kojima je dodijeljen stupanj kreditne kvalitete u skladu s člankom 176.a stavkom 1. ili 2. ili člankom 176.c stavkom 1. dodjeljuje se čimbenik rizika stressi ovisno o stupnju kreditne kvalitete i promijenjenom trajanju duri obveznice ili kredita i dodijeljenom u skladu s tablicom iz stavka 3. ovog članka.”; |
(37) |
umeću se sljedeći članci od 176.a do 176.c: „Članak 176.a Unutarnja procjena stupnjeva kreditne kvalitete obveznica i kredita (1) Obveznicama i kreditima za koje nije dostupna procjena kreditnog rizika imenovane vanjske institucije za procjenu kreditnog rizika i za koje dužnici nisu položili kolateral koji ispunjava kriterije iz članka 214. može se dodijeliti 2. stupanj kreditne kvalitete ako su u pogledu obveznice ili kredita ispunjeni svi kriteriji iz stavaka 3. i 4. (2) Obveznicama i kreditima za koje nije dostupna procjena kreditnog rizika imenovane vanjske institucije za procjenu kreditnog rizika i za koje dužnici nisu položili kolateral koji ispunjava kriterije iz članka 214., osim obveznica i kredita kojima je dodijeljen 2. stupanj kreditne kvalitete u skladu sa stavkom 1., može se dodijeliti 3. stupanj kreditne kvalitete ako su u pogledu obveznice ili kredita ispunjeni svi kriteriji iz stavaka 3. i 5. (3) Kriteriji iz ovog stavka su sljedeći:
(4) Prinos obveznice ili kredita i prinos bilo koje obveznice i kredita sa sličnim ugovornim uvjetima koje je izdalo isto društvo u prethodne tri financijske godine nije veći od veće vrijednosti od sljedećih vrijednosti:
(5) Prinos obveznice ili kredita i prinos obveznica i kredita sa sličnim ugovornim uvjetima koje je izdalo isto društvo u prethodne tri financijske godine nije veći od veće vrijednosti od sljedećih vrijednosti:
(6) Za potrebe stavka 4. društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje za obveznicu ili kredit iz stavka 1. utvrđuje prinos dvaju indeksa u vrijeme izdavanja te obveznice ili kredita, koji ispunjavaju sve sljedeće uvjete:
(7) Za potrebe stavka 5. društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje za obveznicu ili kredit iz stavka 2. utvrđuje prinos dvaju indeksa u vrijeme izdavanja te obveznice ili kredita, koji ispunjavaju sve sljedeće uvjete:
(8) Za potrebe stavka 4. ako obveznica ili kredit iz stavka 1. ima značajke, osim onih koje su povezane s kreditnim rizikom ili nelikvidnosti, koje se značajno razlikuju od značajki obveznica kojima se trguje koje su uključene u dva indeksa u skladu sa stavkom 6., društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje prilagođava prinos obveznice ili kredita uzimajući u obzir te razlike. (9) Za potrebe stavka 5. ako obveznica ili kredit iz stavka 2. ima značajke, osim onih koje su povezane s kreditnim rizikom ili nelikvidnosti, koje se značajno razlikuju od značajki obveznica kojima se trguje koje su uključene u dva indeksa u skladu sa stavkom 7., društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje prilagođava prinos obveznice ili kredita uzimajući u obzir te razlike. Članak 176.b Zahtjevi za vlastitu unutarnju procjenu kreditnog rizika obveznice ili kredita Za potrebe članka 176.a stavka 3. točke (a), pri izradi vlastite unutarnje procjene kreditnog rizika obveznice ili kredita koju izrađuje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje moraju se ispuniti sljedeći uvjeti:
Članak 176.c Procjena stupnjeva kreditne kvalitete obveznica i kredita na temelju odobrenog unutarnjeg modela (1) Ovaj se članak primjenjuje u sljedećim okolnostima:
(2) Ako su ispunjeni svi kriteriji iz stavaka od 3. do 6., obveznicama i kreditima iz stavka 1. točke (c) dodjeljuju se stupnjevi kreditne kvalitete utvrđeni kako slijedi:
(3) Kriteriji iz ovog stavka su sljedeći:
(4) Kriteriji iz ovog stavka su sljedeći:
(5) Ako se na suulagatelja primjenjuje stavak 1. točka (b) podtočka i.:
(6) Ako se na suulagatelja primjenjuje stavak 1. točka (b) podtočka ii., unutarnjim modelom osigurava se da je za dotičnu obveznicu ili kredit razina kapitalnog zahtjeva za podmodul rizika prinosa iz članka 105. stavka 5. drugog podstavka točke (d) Direktive 2009/138/EZ primjerena; (*5) Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1799 od 7. listopada 2016. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u vezi s raspoređivanjem procjena kreditnog rizika vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika u skladu s člankom 136. stavcima 1. i 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 275, 12.10.2016., str. 3.)”;" |
(38) |
članak 180. mijenja se kako slijedi:
|
(39) |
članak 182. mijenja se kako slijedi:
|
(40) |
u članku 184. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Izloženost po neispunjenju obveza za pojedinačnu izloženost i umanjuje se za iznos izloženosti po neispunjenju obveza prema drugim ugovornim stranama koje pripadaju toj pojedinačnoj izloženosti i za koje čimbenik rizika za koncentraciju tržišnog rizika iz članaka 186. i 187. iznosi 0 %.”; |
(41) |
u članku 186. stavci od 2. do 6. brišu se; |
(42) |
članak 187. mijenja se kako slijedi:
|
(43) |
članak 189. mijenja se kako slijedi:
|
(44) |
članak 192. mijenja se kako slijedi:
|
(45) |
umeće se sljedeći članak 192.a: „Članak 192.a Izloženost prema članovima sustava poravnanja 1. Za potrebe članka 192. stavka 3. ovaj stavak primjenjuje se na izvedenicu ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
2. Za potrebe članka 192. stavka 3.a na izvedenicu se primjenjuje ovaj stavak ako su ispunjeni zahtjevi iz stavka 1., uz iznimku da se od društva za osiguranje ili društva za reosiguranje ne zahtijeva da budu zaštićeni od gubitaka u slučaju da član sustava poravnanja i drugi klijent člana sustava poravnanja zajedno prestanu ispunjavati obveze.”; |
(46) |
članak 196. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 196. Učinak smanjenja rizika Učinak smanjenja rizika na preuzete ili tržišne rizike ugovora o reosiguranju, sekuritizacije ili izvedenice jednak je nuli ili razlici između sljedećeg potrebnog kapitala, ovisno o tome što je veće:
|
(47) |
članak 197. mijenja se kako slijedi:
|
(48) |
u članku 199. dodaju se sljedeći stavci 12. i 13.: „12. Neovisno o stavcima od 2. do 11., izloženostima iz članka 192. stavka 3. dodjeljuje se vjerojatnost nastanka statusa neispunjenja obveza koja iznosi 0,002 %. 13. Neovisno o stavcima od 2. do 12., izloženostima iz članka 192. stavka 3.a dodjeljuje se vjerojatnost nastanka statusa neispunjenja obveza koja iznosi 0,01 %.”; |
(49) |
u članku 201. stavku 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
|
(50) |
članak 207. mijenja se kako slijedi:
|
(51) |
u članku 208. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Ako društva za osiguranje ili društva za reosiguranje prenose preuzete rizike osiguranja primjenom ugovora o reosiguranju ograničenog rizika, kako je određeno u članku 210. stavku 3. Direktive 2009/138/EZ, koji ispunjavaju zahtjeve iz članaka 209., 211. i 213. ove Uredbe, ti se ugovori priznaju u izračunima utemeljenima na scenarijima iz glave I. poglavlja V. odjeljaka 2., 3. i 4. ove Uredbe samo u mjeri u kojoj se preuzeti rizik osiguranja prenosi na drugu ugovornu stranu ugovora. Neovisno o prethodnoj rečenici, reosiguranje ograničenog rizika ili slični aranžmani, u kojima je učinkoviti prijenos rizika usporediv s onim reosiguranja ograničenog rizika, ne uzimaju se u obzir za potrebe određivanja mjera koje se odnose na opseg rizika premije i rizika pričuva u skladu s člancima 116. i 147. ove Uredbe niti za potrebe izračuna parametara specifičnih za određeno društvo u skladu s odjeljkom 13. ovog poglavlja.”; |
(52) |
u članku 209. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Ako će ugovorni aranžmani kojima se uređuju tehnike smanjenja rizika biti na snazi kraće od sljedećih 12 mjeseci, a društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje namjerava tu tehniku smanjenja rizika nakon prestanka njezina važenja zamijeniti sličnim aranžmanom ili ako ta tehnika smanjenja rizika podliježe prilagodbi kako bi se uzele u obzir promjene u izloženosti koju pokriva, tehnika smanjenja rizika uzima se u cijelosti u obzir u osnovnom potrebnom solventnom kapitalu pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći kvalitativni kriteriji:
|
(53) |
u članku 210. dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Ako društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje kombinira više ugovornih aranžmana za prenošenje rizika, svaki od ugovornih aranžmana ispunjava zahtjeve iz stavaka od 1. do 4., dok ugovorni aranžmani u kombinaciji ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 2. i 3.”; |
(54) |
članak 211. mijenja se kako slijedi:
|
(55) |
u članku 212. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ako društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje prenosi rizik kako bi se tehnika smanjenja rizika uzela u obzir za izračun osnovnog potrebnog solventnog kapitala, osim u slučajevima iz članka 211. stavka 1., uključujući prijenose putem kupnje ili izdavanja financijskih instrumenata, uz kvalitativne kriterije iz članaka 209. i 210. moraju biti ispunjeni i kvalitativni kriteriji iz stavaka od 2. do 5.”; |
(56) |
u članku 213. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. U slučaju da nisu ispunjeni kvalitativni kriteriji iz članka 211. stavka 1. ili članka 212. stavaka 4. i 5., društva za osiguranje i društva za reosiguranje uzimaju u obzir tehnike smanjenja rizika pri izračunu osnovnog potrebnog solventnog kapitala samo ako je ispunjen jedan od sljedećih kriterija:
|
(57) |
članak 218. mijenja se kako slijedi:
|
(58) |
u članku 220. stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
|
(59) |
u članku 260. stavku 1. dodaje se sljedeća točka (h):
|
(60) |
članak 297. mijenja se kako slijedi:
|
(61) |
članak 311. mijenja se kako slijedi:
|
(62) |
u članku 326. stavku 4. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
|
(63) |
članak 335. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
|
(64) |
članak 336. mijenja se kako slijedi:
|
(65) |
članak 337. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 337. Metoda 1: određivanje lokalne valute za potrebe izračunavanja valutnog rizika 1. Ako se konsolidirani potrebni solventni kapital grupe izračunava, u cijelosti ili djelomično, na temelju standardne formule, lokalna valuta iz prvog stavka članka 188. jest valuta koja se koristi za izradu konsolidiranih financijskih izvještaja. 2. Neovisno o stavku 1., ako je značajan iznos konsolidiranih tehničkih pričuva ili konsolidiranih vlastitih sredstava grupe denominiran u valuti koja nije valuta korištena za izradu konsolidiranih računa, ta valuta može se smatrati lokalnom valutom iz prvog stavka članka 188.”; |
(66) |
Prilog II. zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Uredbi; |
(67) |
Prilog III. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi; |
(68) |
Prilog V. zamjenjuje se tekstom iz Priloga III. ovoj Uredbi; |
(69) |
Prilog VI. mijenja se u skladu s Prilogom IV. ovoj Uredbi; |
(70) |
Prilog VII. mijenja se u skladu s Prilogom V. ovoj Uredbi; |
(71) |
Prilog VIII. zamjenjuje se tekstom iz Priloga VI. ovoj Uredbi; |
(72) |
Prilog IX. mijenja se u skladu s Prilogom VII. ovoj Uredbi; |
(73) |
Prilog X. mijenja se u skladu s Prilogom VIII. ovoj Uredbi; |
(74) |
Prilog XIV. zamjenjuje se tekstom iz Priloga IX. ovoj Uredbi; |
(75) |
Prilog XVI. mijenja se u skladu s Prilogom X. ovoj Uredbi; |
(76) |
Prilog XVII. mijenja se u skladu s Prilogom XI. ovoj Uredbi; |
(77) |
Prilog XXI. mijenja se u skladu s Prilogom XII. ovoj Uredbi; |
(78) |
Prilog XXII. mijenja se u skladu s Prilogom XIII. ovoj Uredbi; |
(79) |
Prilog XXIII. mijenja se u skladu s Prilogom XIV. ovoj Uredbi; |
(80) |
Prilog XXIV. mijenja se u skladu s Prilogom XV. ovoj Uredbi; |
(81) |
Prilog XXV. mijenja se u skladu s Prilogom XVI. ovoj Uredbi. |
Članak 2.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Točka 50., točke od 59. do 61. te točke 66. i 74. članka 1. primjenjuju se od 1. siječnja 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2019.
Za Komisiju
Predsjednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) SL L 335, 17.12.2009., str. 1.
(2) COM(2018) 439 final.
(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 оd 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).
PRILOG I.
„PRILOG II.
SEGMENTACIJA OBVEZA NEŽIVOTNOG OSIGURANJA I REOSIGURANJA TE STANDARDNA ODSTUPANJA ZA PODMODUL PREMIJSKOG RIZIKA I RIZIKA PRIČUVA NEŽIVOTNOG OSIGURANJA
|
Segment |
Vrste osiguranja, kako su navedene u Prilogu I. od kojih se segment sastoji |
Standardno odstupanje bruto premijskog rizika segmenta |
Standardno odstupanje rizika pričuva segmenta |
1 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje od odgovornosti za upotrebu motornih vozila |
4 i 16 |
10 % |
9 % |
2 |
Ostalo osiguranje i proporcionalno reosiguranje za motorna vozila |
5 i 17 |
8 % |
8 % |
3 |
Pomorsko, zrakoplovno i transportno osiguranje i proporcionalno reosiguranje |
6 i 18 |
15 % |
11 % |
4 |
Osiguranje od požara i ostala osiguranja imovine i s njima povezano proporcionalno reosiguranje |
7 i 19 |
8 % |
10 % |
5 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje od opće odgovornosti |
8 i 20 |
14 % |
11 % |
6 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje kredita i jamstava |
9 i 21 |
19 % |
17,2 % |
7 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje troškova pravne zaštite |
10 i 22 |
8,3 % |
5,5 % |
8 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje pomoći (asistencija) |
11 i 23 |
6,4 % |
22 % |
9 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje raznih financijskih gubitaka |
12 i 24 |
13 % |
20 % |
10 |
Neproporcionalno reosiguranje od nezgoda |
26 |
17 % |
20 % |
11 |
Neproporcionalno pomorsko, zrakoplovno i transportno reosiguranje |
27 |
17 % |
20 % |
12 |
Neproporcionalno reosiguranje imovine |
28 |
17 % |
20 % |
PRILOG II.
Točka 8. iz Priloga III. mijenja se kako slijedi:
(1) |
„Puerto Rico” briše se iz popisa teritorija od kojih se sastoji regija 16 (Jugoistok Sjedinjenih Američkih Država); |
(2) |
u popisu teritorija od kojih se sastoji regija 16 (Jugoistok Sjedinjenih Američkih Država) „Georgia” zamjenjuje se s „Georgia (SAD)”. |
PRILOG III.
„PRILOG V.
PARAMETRI PODMODULA RIZIKA OLUJE
Regije i čimbenici rizika oluje
Kratica za regiju r |
Regija r |
Čimbenik rizika oluje Q(windstorm,r) |
AT |
Republika Austrija |
0,06 % |
BE |
Kraljevina Belgija |
0,16 % |
CZ |
Češka Republika |
0,04 % |
CH |
Švicarska Konfederacija; Kneževina Lihtenštajn |
0,09 % |
DK |
Kraljevina Danska |
0,25 % |
FI |
Republika Finska |
0,04 % |
FR |
Francuska Republika (1); Kneževina Monako; Kneževina Andora |
0,12 % |
DE |
Savezna Republika Njemačka |
0,07 % |
HU |
Republika Mađarska |
0,02 % |
IS |
Republika Island |
0,03 % |
IE |
Irska |
0,22 % |
LU |
Veliko Vojvodstvo Luksemburg |
0,12 % |
NL |
Kraljevina Nizozemska |
0,18 % |
NO |
Kraljevina Norveška |
0,08 % |
PL |
Republika Poljska |
0,04 % |
SI |
Republika Slovenija |
0,04 % |
ES |
Kraljevina Španjolska |
0,01 % |
SE |
Kraljevina Švedska |
0,085 % |
UK |
Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske |
0,17 % |
GU |
Guadeloupe |
2,74 % |
MA |
Martinique |
3,19 % |
SM |
Zajednica Sveti Martin |
5,16 % |
RE |
Reunion |
2,50 % |
KOEFICIJENTI KORELACIJE RIZIKA OLUJE ZA REGIJE
|
AT |
BE |
CH |
CZ |
DE |
DK |
ES |
FI |
FR |
UK |
HU |
IE |
IS |
LU |
NL |
NO |
PL |
SE |
SI |
GU |
MA |
SM |
RE |
AT |
1,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
BE |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,75 |
0,75 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CH |
0,50 |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CZ |
0,25 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DE |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DK |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
ES |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FI |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FR |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
UK |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
HU |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IE |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IS |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
LU |
0,25 |
0,75 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,50 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NL |
0,25 |
0,75 |
0,25 |
0,25 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,50 |
1,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NO |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
PL |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,25 |
0,50 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
SE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
SI |
0,50 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,50 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
GU |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
MA |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
SM |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
1,00 |
1,00 |
0,00 |
RE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
(1) Osim Guadeloupea, Martiniquea, Zajednice Sveti Martin i Reuniona.
PRILOG IV.
U Prilogu VI. odjeljak „Regije i čimbenik rizika potresa” zamjenjuje se sljedećim:
„Regije i čimbenici rizika potresa
Kratica za regiju r |
Regija r |
Čimbenik rizika potresa Q ( earthquake , r ) |
AT |
Republika Austrija |
0,10 % |
BE |
Kraljevina Belgija |
0,02 % |
BG |
Republika Bugarska |
1,60 % |
CR |
Republika Hrvatska |
1,60 % |
CY |
Republika Cipar |
2,12 % |
CZ |
Češka Republika |
0,10 % |
CH |
Švicarska Konfederacija; Kneževina Lihtenštajn |
0,25 % |
FR |
Francuska Republika (1); Kneževina Monako; Kneževina Andora |
0,06 % |
DE |
Savezna Republika Njemačka |
0,10 % |
HE |
Helenska Republika |
1,75 % |
HU |
Republika Mađarska |
0,20 % |
IT |
Talijanska Republika; Republika San Marino; Država Vatikanskog Grada |
0,77 % |
MT |
Republika Malta |
1,00 % |
PT |
Portugalska Republika |
1,20 % |
RO |
Rumunjska |
1,70 % |
SK |
Slovačka Republika |
0,16 % |
SI |
Republika Slovenija |
1,00 % |
GU |
Guadeloupe |
4,09 % |
MA |
Martinique |
4,71 % |
SM |
Zajednica Sveti Martin |
5,00 % |
(1) Osim Guadeloupea, Martiniquea, Zajednice Sveti Martin i Reuniona.”
PRILOG V.
U Prilogu VII. odjeljak „Regije i čimbenik rizika poplave” zamjenjuje se sljedećim:
„Regije i čimbenici rizika poplave
Kratica za regiju r |
Regija r |
Čimbenik rizika poplave Q ( flood , r ) |
AT |
Republika Austrija |
0,13 % |
BE |
Kraljevina Belgija |
0,10 % |
BG |
Republika Bugarska |
0,15 % |
CZ |
Češka Republika |
0,30 % |
CH |
Švicarska Konfederacija; Kneževina Lihtenštajn |
0,30 % |
FR |
Francuska Republika (1); Kneževina Monako; Kneževina Andora |
0,12 % |
DE |
Savezna Republika Njemačka |
0,20 % |
HU |
Republika Mađarska |
0,25 % |
IT |
Talijanska Republika; Republika San Marino; Država Vatikanskog Grada |
0,15 % |
PL |
Republika Poljska |
0,16 % |
RO |
Rumunjska |
0,30 % |
SK |
Slovačka Republika |
0,35 % |
SI |
Republika Slovenija |
0,30 % |
UK |
Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske |
0,12 % |
(1) Osim Guadeloupea, Martiniquea, Zajednice Sveti Martin i Reuniona.”
PRILOG VI.
„PRILOG VIII.
PARAMETRI PODMODULA RIZIKA TUČE
Regije i čimbenici rizika tuče
Kratica za regiju r |
Regija r |
Čimbenik rizika tuče Q ( hail , r ) |
AT |
Republika Austrija |
0,08 % |
BE |
Kraljevina Belgija |
0,03 % |
CZ |
Češka Republika |
0,045 % |
CH |
Švicarska Konfederacija; Kneževina Lihtenštajn |
0,06 % |
FR |
Francuska Republika (1); Kneževina Monako; Kneževina Andora |
0,01 % |
DE |
Savezna Republika Njemačka |
0,02 % |
IT |
Talijanska Republika; Republika San Marino; Država Vatikanskog Grada |
0,05 % |
LU |
Veliko Vojvodstvo Luksemburg |
0,03 % |
NL |
Kraljevina Nizozemska |
0,02 % |
ES |
Kraljevina Španjolska |
0,01 % |
SI |
Republika Slovenija |
0,08 % |
Koeficijenti korelacije rizika tuče za regije
|
AT |
BE |
CZ |
FR |
DE |
IT |
LU |
NL |
CH |
SI |
ES |
AT |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
BE |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CZ |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
FR |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
DE |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
IT |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
LU |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
NL |
0,00 |
0,25 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,25 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
CH |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
0,00 |
SI |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
0,00 |
ES |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
0,00 |
1,00 |
(1) Osim Guadeloupea, Martiniquea, Zajednice Sveti Martin i Reuniona.
PRILOG VII.
Prilog IX. mijenja se kako slijedi:
(1) |
naslov se zamjenjuje sljedećim: „GEOGRAFSKA PODJELA REGIJA IZ PRILOGA OD V. DO VIII. U ZONE RIZIKA”; |
(2) |
prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Zone rizika regija iz priloga od V. do VIII. kako je navedeno u prilozima od X. do XIII. odgovaraju područjima poštanskog broja ili administrativnim jedinicama u sljedećim tablicama.”; |
(3) |
točka 1. u odjeljku „Kartiranje zona rizika za regije u kojima se podjela na zone temelji na poštanskim brojevima” zamjenjuje se sljedećim: „Kartiranje zona rizika za regije AT, CZ, CH, DE, HE, IT, NL, NO, PL, PT, ES i SK temelji se na prvim dvjema znamenkama poštanskog broja;”; |
(4) |
odjeljak „Kartiranje zona rizika za regije u kojima se podjela na zone temelji na administrativnim jedinicama – drugi dio” zamjenjuje se sljedećim: „Kartiranje zona rizika za regije u kojima se podjela na zone temelji na administrativnim jedinicama – drugi dio Kartiranje zona rizika regije SE temelji se na brojevima dodijeljenima okruzima.
|
(5) |
umeće se sljedeći odjeljak: „Kartiranje zona rizika u Republici Finskoj Kartiranje zona rizika regije FI temelji se na prvim dvjema znamenkama poštanskog broja.
|
PRILOG VIII.
Prilog X. mijenja se kako slijedi:
(1) |
odjeljak „Ponderi rizika za rizik oluje” zamjenjuje se sljedećim: „Ponderi rizika za rizik oluje
|
(2) |
odjeljak „Ponderi rizika za rizik potresa” zamjenjuje se sljedećim: „Ponderi rizika za rizik potresa
|
(3) |
odjeljak „Ponderi rizika za rizik poplave” zamjenjuje se sljedećim: „Ponderi rizika za rizik poplave
|
(4) |
odjeljak „Ponderi rizika za rizik tuče” zamjenjuje se sljedećim: „Ponderi rizika za rizik tuče
|
PRILOG IX.
„PRILOG XIV.
SEGMENTACIJA OBVEZA NSLT ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA I REOSIGURANJA TE STANDARDNA ODSTUPANJA ZA PODMODUL PREMIJSKOG RIZIKA I RIZIKA PRIČUVA NSLT ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA
|
Segment |
Vrste osiguranja, kako su navedene u Prilogu I. od kojih se segment sastoji |
Standardno odstupanje bruto premijskog rizika segmenta |
Standardno odstupanje rizika pričuva segmenta |
1 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje medicinskih troškova |
1 i 13 |
5 % |
5,7 % |
2 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje zaštite prihoda |
2 i 14 |
8,5 % |
14 % |
3 |
Osiguranje i proporcionalno reosiguranje naknada radnicima |
3 i 15 |
9,6 % |
11 % |
4 |
Neproporcionalno zdravstveno reosiguranje |
25 |
17 % |
17 % |
PRILOG X.
U Prilogu XVI. tablica „DEFINICIJE DOGAĐAJA I ČIMBENICI RIZIKA ZA PODMODUL RIZIKA MASOVNE NESREĆE I PODMODUL RIZIKA KONCENTRACIJE NESREĆA” zamjenjuje se sljedećim:
„DEFINICIJE DOGAĐAJA I ČIMBENICI RIZIKA ZA PODMODUL RIZIKA MASOVNE NESREĆE I PODMODUL RIZIKA KONCENTRACIJE NESREĆA
Vrsta događaja e |
xe – omjer osoba koje će biti pogođene vrstom događaja e koji je posljedica nesreće |
Smrt uzrokovana nesrećom |
10 % |
Trajna invalidnost uzrokovana nesrećom |
3,5 % |
Invalidnost u trajanju od 12 mjeseci uzrokovana nesrećom |
16,5 % |
Liječenje uzrokovano nesrećom |
30 %” |
PRILOG XI.
Prilog XVII. mijenja se kako slijedi:
(1) |
naslov dijela F zamjenjuje se sljedećim: „F1. Metoda neproporcionalnog reosiguranja 1”; |
(2) |
dodaje se sljedeći dio F.2: „F2. Metoda neproporcionalnog reosiguranja 2 Zahtjevi za ulazne podatke i podatke specifične za određenu metodu
Specifikacija metode
|
PRILOG XII.
Dio B iz Priloga XXI. mijenja se kako slijedi:
(1) |
dodaje se sljedeća točka 19.:
|
(2) |
zadnja rečenica dijela B zamjenjuje se sljedećim: „Informacije iz točaka od 2. do 19. dostavljaju se se u odnosu na zadnju kalendarsku godinu.”. |
PRILOG XIII.
Prilog XXII. mijenja se kako slijedi:
(1) |
nakon odjeljka „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Kraljevini Španjolskoj” umeće se sljedeći odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Finskoj”: „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Finskoj
|
(2) |
nakon odjeljka „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Ujedinjenom Kraljevstvu Velike Britanije i Sjeverne Irske” umeće se sljedeći odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Mađarskoj”: „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Mađarskoj
|
(3) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Kraljevini Švedskoj” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Kraljevini Švedskoj
|
(4) |
nakon odjeljka „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Kraljevini Švedskoj” umeće se sljedeći odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Sloveniji”: „Koeficijenti korelacije za rizik oluje u Republici Sloveniji
|
PRILOG XIV.
Prilog XXIII. mijenja se kako slijedi:
(1) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Helenskoj Republici” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Helenskoj Republici
|
(2) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Republici Rumunjskoj” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Republici Rumunjskoj
|
(3) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Slovačkoj Republici” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik potresa u Slovačkoj Republici
|
PRILOG XV.
Prilog XXIV. mijenja se kako slijedi:
(1) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik poplave u Republici Mađarskoj” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik poplave u Republici Mađarskoj
|
(2) |
odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik poplave u Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske” zamjenjuje se sljedećim: „Koeficijenti korelacije za rizik poplave u Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske
|
PRILOG XVI.
Prilog XXV. mijenja se kako slijedi:
(1) |
nakon odjeljka „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Kraljevini Belgiji” umeće se sljedeći odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Češkoj Republici”: „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Češkoj Republici
|
(2) |
nakon odjeljka „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Švicarskoj Konfederaciji” umeće se sljedeći odjeljak „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Republici Sloveniji”: „Koeficijenti korelacije za rizik tuče u Republici Sloveniji
|