This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32009R0491
Council Regulation (EC) No 491/2009 of 25 May 2009 amending Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation)
Uredba Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržištai o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)
Uredba Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržištai o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)
SL L 154, 17.6.2009, p. 1–56
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Ovaj dokument objavljen je u određenim posebnim izdanjima
(HR)
In force
03/Sv. 068 |
HR |
Službeni list Europske unije |
121 |
32009R0491
L 154/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
25.05.2009. |
UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 491/2009
od 25. svibnja 2009.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržištai o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 36. i članak 37.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
budući da:
(1) |
Radi pojednostavnjenja regulatornog okruženja zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), Uredbom (EZ) br. 1234/2007 (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (2) stavljene su izvan snage i jednim pravnim aktom zamijenjene sve uredbe koje je Vijeće donijelo od uvođenja ZPP-a u okviru uspostave zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda ili skupine proizvoda. |
(2) |
Kako je naglašeno u Uredbi o jedinstvenom ZOT-u, namjera pojednostavnjenja nije bila dovesti u pitanje političke odluke koje su proteklih godina bile donesene u području ZPP-a. Ono stoga nije predviđalo donošenje novih instrumenata ili mjera. Uredba o jedinstvenom ZOT-u odražava političke odluke koje su bile donesene do trenutka kada je Komisija predložila njezin tekst. |
(3) |
Usporedno s pregovorima o Uredbi o jedinstvenom ZOT-u i njezinim donošenjem, Vijeće je započelo i pregovore o reformi u sektoru vina, koja je završena donošenjem Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina (3). Kako je utvrđeno Uredbom o jedinstvenom ZOT-u, u nju su uvrštene jedino one odredbe iz sektora vina koje nisu bile predmet reformi politike. Predviđeno je da se one materijalne odredbe koje su predmet izmjena politike uvrste u Uredbu o jedinstvenom ZOT-u tek onda kad se donesu. Budući da su te materijalne odredbe sada donesene, sektor vina trebalo bi u cijelosti uvrstiti u Uredbu o jedinstvenom ZOT-u tako što će se u nju ugraditi političke odluke koje su donesene Uredbom (EZ) br. 479/2008. |
(4) |
Pri uvrštavanju ovih odredbi u Uredbu o jedinstvenom ZOT-u trebalo bi primjenjivati isti onakav pristup kakav se primjenjivao pri donošenju Uredbe o jedinstvenom ZOT-u, a to znači ne dovoditi u pitanje političke odluke koje su bile donesene do trenutka kad je Vijeće donijelo te odredbe ili razloge za te političke odluke koji su navedeni u uvodnim izjavama odgovarajućih Uredbi. |
(5) |
Uredba o jedinstvenom ZOT-u treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
U Uredbu o jedinstvenom ZOT-u bile su uvrštene odredbe koje se odnose na primjenu pravila o tržišnom natjecanju koja su predviđena Ugovorom za sektore koja ona obuhvaća. Te su odredbe do tada bile predmet Uredbe Vijeća (EZ) br. 1184/2006 od 24. srpnja 2006. o primjeni određenih pravila tržišnog natjecanja na proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima (4). Uredbom o jedinstvenom ZOT-u time se prilagodilo područje primjene Uredbe (EZ) br. 1184/2006. S obzirom da se sektor vina u cijelosti uvrštava u Uredbu o jedinstvenom ZOT-u i da se pravila o tržišnom natjecanju proširuju i na taj sektor, trebalo bi predvidjeti isključivanje sektora vina iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1184/2006. |
(7) |
Uputno je pojasniti da svaki element državne potpore koji se može uvrstiti u predmetne nacionalne programe potpore iz ove Uredbe treba ocijeniti u svjetlu materijalnih pravila Zajednice o državnoj potpori. Budući da postupak koji je ovom Uredbom propisan za odobravanje tih programa potpore omogućuje Komisiji da osigura poštivanje materijalnih pravila Zajednice o državnoj potpori, a posebno onih koja su navedena u „Smjernicama Zajednice o državnoj potpori u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007.-2013.” (5), ne bi trebalo zahtijevati nikakvu dodatnu obavijest sukladno članku 88. Ugovora ili Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (6). |
(8) |
U interesu pravne sigurnosti treba podsjetiti da stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 479/2008 ne utječe na valjanost bilo kojeg akta koji je donesen na temelju akta stavljenog izvan snage. |
(9) |
Kako bi se osiguralo da prijelaz s odredaba Uredbe (EZ) br. 479/2008 na odredbe koje su predviđene ovom Uredbom ne utječe na tekuću tržišnu godinu za sektor vina 2008./2009., ovu bi Uredbu trebalo početi primjenjivati od 1. kolovoza 2009. |
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1234/2007 mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 1. stavak 2. briše se. |
2. |
U prvom stavku članka 3. umeće se sljedeća točka:
|
3. |
Članak 55. mijenja se kako slijedi:
|
4. |
Naslov odjeljka IV. poglavlja III. glave I. dijela II. zamjenjuje se sljedećim: |
5. |
U članku 85., uvodni se tekst zamjenjuje sljedećim: „Komisija donosi detaljna pravila za primjenu odjeljka I. do III.a, koja se mogu posebno odnositi na:” |
6. |
U poglavlju III. glave I. dijela II. dodaje se sljedeći odjeljak: „
Članak 85.a Nezakonite sadnje vinograda posađenih nakon 31. kolovoza 1998. 1. Proizvođači su dužni na vlastiti trošak iskrčiti sve površine koje su bez odgovarajućeg prava na sadnju zasađene vinovom lozom nakon 31. kolovoza 1998. 2. Do iskrčivanja, u skladu sa stavkom 1., grožđe i proizvodi od grožđa s predmetnih površina iz tog stavka, mogu se staviti u promet jedino u svrhu destilacije isključivo na trošak dotičnog proizvođača. Proizvodi destilacije ne smiju se koristiti za pripremanje alkohola stvarne alkoholne jakosti 80 % vol. ili manje. 3. Ne dovodeći u pitanje moguće prethodne sankcije koje su odredile države članice, države članice će proizvođačima koji ne ispune ovu obvezu krčenja izreći sankcije koje se određuju ovisno o ozbiljnosti, opsegu i trajanju neispunjavanja obveze. 4. Završetak prijelazne zabrane novih sadnji iz članka 85.g stavka 1., a koji stupa 31. prosinca 2015., ne utječe na obveze predviđene ovim člankom. Članak 85.b Obvezno uređenje nezakonitih sadnji vinograda posađenih prije 1. rujna 1998. 1. Proizvođači moraju najkasnije do 31. prosinca 2009., i to uz plaćanje naknade, urediti površine posađene vinovom lozom prije 1. rujna 1998. bez odgovarajućeg prava na sadnju. Ne dovodeći u pitanje postupke koji se primjenjuju u okviru poravnjanja računa, prvi se podstavak ne primjenjuje na površine čiji je status uređen na temelju članka 2. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1493/1999. 2. Naknadu koja se spominje u stavku 1. određuju države članice. Ona bi trebala biti jednaka najmanje dvostrukoj prosječnoj vrijednosti odgovarajućeg prava na sadnju u dotičnoj regiji. 3. Dok se ne uredi status, u skladu sa stavkom 1., grožđe i proizvodi od grožđa s predmetnih površina iz tog stavka mogu se staviti u promet jedino u svrhu destilacije isključivo na trošak dotičnog proizvođača. Proizvodi se ne smiju koristiti za pripremanje alkohola stvarne alkoholne jakosti 80 % vol. ili manje. 4. Nezakonito posađene površine iz stavka 1. čiji status do 31. prosinca 2009. nije uređen u skladu s tim stavkom, dužni su iskrčiti dotični proizvođači na vlastiti trošak. Države članice će proizvođačima koji ne ispune ovu obvezu krčenja izreći sankcije koje se određuju ovisno o ozbiljnosti, opsegu i trajanju neispunjavanja obveze. Do završetka krčenja u skladu s prvim podstavkom, stavak 3. primjenjuje se mutatis mutandis. 5. Kraj prijelazne zabrane novih sadnji, koji stupa na dan 31. prosinca 2015., kako je predviđeno člankom 85.g stavkom 1., ne utječe na obveze predviđene stavcima 3. i 4. Članak 85.c Provjera nestavljanja u promet i destilacije 1. U vezi s člankom 85.a stavkom 2. i člankom 85.b stavcima 3. i 4., države članice traže dokaz da dotični proizvodi nisu stavljeni u promet ili, ako se ti proizvodi destiliraju, dostavu ugovora o destilaciji. 2. Države članice provjeravaju pridržavanje zabrane stavljanja u promet i ispunjavanje zahtjeva vezanih uz destilaciju iz stavka 1. One primjenjuju sankcije u slučaju nepridržavanja. 3. Države članice obavješćuju Komisiju o površinama obuhvaćenim destilacijom i o odgovarajućim volumenima alkohola. Članak 85.d Popratne mjere Za površine iz prvog podstavka članka 85.b stavka 1., sve dok im se ne uredi status, i za površine iz članka 85.a stavka 1. ne može se dobiti potpora u okviru bilo koje nacionalne mjere ili mjere Zajednice. Članak 85.e Provedbene mjere Komisija donosi detaljna pravila za provedbu ovog pododjeljka. Ta pravila mogu obuhvaćati:
Članak 85.f Trajanje Ovaj se pododjeljak primjenjuje do 31. prosinca 2015. Članak 85.g Prijelazna zabrana sadnje vinove loze 1. Ne dovodeći u pitanje članak 120.a stavke 1. do 6., a posebno stavak 4. tog članka, zabranjena je sadnja sorata vinove loze koje se mogu razvrstati u skladu s člankom 120.a stavkom 2. 2. Zabranjeno je cijepljenje sorata vinove loze koje se mogu razvrstati u skladu s člankom 120.a stavkom 2. na sorte vinove loze koje nisu vinske. 3. Neovisno o stavcima 1. i 2., predmetna sadnja i cijepljenje u tim stavcima dopušteni su ako su obuhvaćeni:
4. Prava sadnje koja se spominju u stavku 3. dodjeljuju se u hektarima. 5. Država članica smije odlučiti zadržati zabranu iz stavka 1. na svom državnom području ili dijelovima svog državnog područja najkasnije do 31. prosinca 2018. U tom slučaju, pravila koja uređuju prijelazni sustav prava sadnje kako su utvrđena u ovom pododjeljku, uključujući i ovaj članak, na odgovarajući se način primjenjuju u dotičnoj državi članici. Članak 85.h Prava nove sadnje 1. Države članice smiju dodjeljivati proizvođačima prava nove sadnje za površine:
2. Dodijeljena prava nove sadnje:
Članak 85.i Prava ponovne sadnje 1. Države članice dodjeljuju prava ponovne sadnje proizvođačima koji su iskrčili površinu zasađenu vinovom lozom. Prava ponovne sadnje ne dodjeljuju se za iskrčene površine za koje se dodjeljuje premija za krčenje u skladu s pododjeljkom III. 2. Države članice mogu dodijeliti prava ponovne sadnje proizvođačima koji se obvežu iskrčiti površinu zasađenu vinovom lozom. U tom se slučaju dotična površina mora iskrčiti najkasnije do kraja treće godine nakon sadnje nove vinove loze za koju su dodijeljena prava ponovne sadnje. 3. Prava ponovne sadnje dodjeljuju se za površinu koja je jednaka iskrčenoj površini u smislu čiste kulture. 4. Prava ponovne sadnje koriste se na poljoprivrednom gospodarstvu kojem su dodijeljena. Države članice smiju dodatno propisati da se ta prava ponovne sadnje smiju koristiti jedino na iskrčenoj površini. 5. Odstupajući od stavka 4., države članice smiju odlučiti da se prava ponovne sadnje mogu u cijelosti ili djelomično prenijeti na drugo poljoprivredno gospodarstvo u istoj državi članici, i to u sljedećim slučajevima:
Države članice osiguravaju da primjena odstupanja iz prvog podstavka ne dovede do ukupnog povećanja proizvodnog potencijala na njihovom području, posebno ako se prijenos obavlja s nenavodnjavanih na navodnjavane površine. 6. Stavci 1. do 5. primjenjuju se mutatis mutandis na prava koja su slična pravima na ponovnu sadnju, a koja su stečena na temelju ranijih propisa Zajednice ili ranijih nacionalnih propisa. 7. Prava ponovne sadnje koja su dodijeljena na temelju članka 4. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1493/1999 iskorištavaju se u rokovima koji su predviđeni tim člankom. Članak 85.j Prava sadnje iz nacionalne i regionalne rezerve 1. Kako bi poboljšale upravljanje proizvodnim potencijalom, države članice stvaraju nacionalnu rezervu ili regionalne rezerve prava sadnje. 2. Države članice koje su uspostavile nacionalnu rezervu ili regionalne rezerve prava sadnje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1493/1999 smiju čuvati te rezerve sve dok primjenjuju prijelazni sustav prava sadnje u skladu s ovim pododjeljkom. 3. Ako se ne iskoriste u propisanom roku, prava sadnje se uvrštavaju u nacionalne ili regionalne rezerve, i to:
4. Proizvođači smiju prava ponovne sadnje prenijeti u nacionalne ili regionalne rezerve. Uvjete takvog prijenosa, a ako je potrebno u zamjenu za plaćanje iz nacionalnih fondova, određuju države članice uzimajući u obzir pravovaljane interese stranaka. 5. Odstupajući od stavka 1., države članice smiju odlučiti ne primjenjivati sustav rezervi, pod uvjetom da mogu dokazati da na njihovom cijelom državnom području postoji učinkovit alternativni sustav za upravljanje pravima sadnje.Alternativni sustav može, prema potrebi, odstupati od odgovarajućih odredaba ovog pododjeljka. Prvi se podstavak primjenjuje i na države članice koje prestanu primjenjivati sustav nacionalnih ili regionalnih rezervi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1493/1999. Članak 85.k Dodjela prava sadnje iz rezerve 1. Države članice smiju dodijeliti prava iz rezerve:
Države članice određuju kriterije za određivanje iznosa naknade iz točke (b) prvog podstavka koja se može razlikovati ovisno o planiranom konačnom proizvodu dotičnog vinograda i preostalom prijelaznom razdoblju tijekom kojeg se primjenjuje zabrana nove sadnje kako je predviđeno člankom 85.g stavcima 1. i 2. 2. Kad se koriste prava sadnje dodijeljena iz rezerve, države članice osiguravaju da:
3. Prava sadnje koja su dodijeljena iz rezerve, a koja se ne iskoriste prije kraja druge vinske godine nakon godine u kojoj su bila dodijeljena, oduzimaju se i ponovno raspodjeljuju u rezervu. 4. Prava sadnje koja se nalaze u rezervi, a koja se ne dodijele prije kraja pete vinske godine nakon njihova uvrštenja u rezervu, prestaju. 5. Ako u državi članici postoji regionalna rezerva, država članica smije propisati pravila kojima se dopušta prijenos prava sadnje iz jedne regionalne rezerve u drugu. Ako u državi članici postoji regionalna i nacionalna rezerva, država članica može dopustiti i prijenose među njima. Prijenos može podlijegati koeficijentu smanjenja. Članak 85.l De minimis Ovaj se pododjeljak ne primjenjuje na države članice u kojima se do 31. prosinca 2007. nije primjenjivao sustav prava sadnje koji vrijedi u Zajednici. Članak 85.m Stroža nacionalna pravila Države članice smiju donijeti stroža nacionalna pravila za dodjelu prava nove sadnje ili prava ponovne sadnje. One smiju zahtijevati da odgovarajući zahtjevi i informacije koje u njima treba navesti su dopunjeni dodatnim podacima potrebnim za praćenje razvoja proizvodnog potencijala. Članak 85.n Provedbene mjere Komisija donosi detaljna pravila za provedbu ovog pododjeljka. Ta pravila smiju posebno obuhvaćati:
Članak 85.o Trajanje Odredbe ovog pododjeljka primjenjuju se do kraja vinske godine 2010./2011. Članak 85.p Područje primjene i definicija Ovim se pododjeljkom propisuju uvjeti pod kojima proizvođači grožđa primaju premiju za krčenje vinove loze (u daljnjem tekstu: premija za krčenje). Članak 85.q Uvjeti prihvatljivosti Premija za krčenje smije se dodijeliti samo ako predmetna površina ispunjava sljedeće uvjete:
Neovisno o točki (e) prvog stavka, površine čiji je status uređen u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1493/1999 i člankom 85.b stavkom 1. ove Uredbe, ispunjavaju uvjete za dobivanje premije za krčenje. Članak 85.r Iznos premije za krčenje 1. Ljestvice za premije za krčenje koje se dodjeljuju utvrđuje Komisija. 2. Konkretan iznos premije za krčenje utvrđuju države članice unutar ljestvice iz stavka 1. i na temelju prethodnih prinosa dotičnog poljoprivrednoga gospodarstva. Članak 85.s Postupak i proračun 1. Zainteresirani proizvođači podnose zahtjev za dodjelu premije za krčenje nadležnim tijelima države članice najkasnije do 15. rujna svake godine. Države članice smiju odrediti i datum prije 15. rujna, ali pod uvjetom da je taj datum poslije 30. lipnja i da pritom uzimaju u obzir, ako je to primjenjivo, primjenu izuzeća predviđenih člankom 85.u. 2. Države članice provode upravnu kontrolu nad zaprimljenim zahtjevima, obrađuju prihvatljive zahtjeve i do 15. listopada svake godine obavješćuju Komisiju o ukupnoj površini i iznosima koji su obuhvaćeni tim zahtjevima i podijeljenima po regijama i rasponu prinosa. 3. Najveći godišnji proračun za program krčenja naveden je u Prilogu X.d. 4. Komisija svake godine do 15. studenoga određuje jedinstven postotak odobrenja prijavljenih iznosa, ako ukupan iznos koji su države članice prijavile Komisiji premašuje raspoloživa proračunska sredstva, pri čemu se prema potrebi uzima u obzir primjena članka 85.u stavaka 2. i 3. 5. Do 1. veljače svake godine države članice prihvaćaju zahtjeve:
Članak 85.t Višestruka usklađenost Ako se utvrdi da poljoprivrednik na svom poljoprivrednom gospodarstvu u bilo kojem trenutku u razdoblju od tri godine od isplate premije za krčenje nije ispunjavao zakonom propisane zahtjeve upravljanja te uvjete vezane uz dobru poljoprivrednu praksu i zaštitu okoliša iz članaka od 3. do 7. Uredbe (EZ) br. 1782/2003, te ako je neispunjavanje zahtjeva rezultat djelovanja ili nedjelovanja koje se neposredno može pripisati poljoprivredniku, iznos plaćanja se smanjuje ili ukida, djelomično ili u cijelosti, ovisno o ozbiljnosti, opsegu, trajanju i ponavljanju nesukladnosti i poljoprivredniku se prema potrebi nalaže da vrati iznos u skladu s uvjetima koji su utvrđena navedenim odredbama. Članak 85.u Izuzeća 1. Država članica smije odlučiti da odbije sve daljnje zahtjeve iz članka 85.s stavka 1. čim ukupna iskrčena površina na njezinom području dosegne 8 % njezine površine zasađene vinovom lozom kako je navedeno u Prilogu X.e. Država članica smije odlučiti da odbije sve daljnje zahtjeve iz članka 85.s stavka 1. za određenu regiju čim ukupna iskrčena površina u toj regiji dosegne 10 % površine regije zasađene vinovom lozom. 2. Komisija smije donijeti odluku o prekidu primjene programa krčenja u državi članici ako bi, uzimajući u obzir neriješene zahtjeve, daljnje krčenje dovelo do ukupne iskrčene površine veće od 15 % ukupne površine te države članice zasađene vinovom lozom kako je navedeno u Prilogu X.e. 3. Komisija smije donijeti odluku o prekidu primjene programa krčenja u državi članici za određenu godinu ako bi, uzimajući u obzir neriješene zahtjeve, u dotičnoj godinu izvođenja programa daljnje krčenje dovelo do ukupne iskrčene površine veće od 6 % ukupne površine države članice zasađene vinovom lozom kako je navedeno u Prilogu X.e. 4. Države članice smiju, u skladu s uvjetima koje odredi Komisija, proglasiti vinovu lozu posađenu u planinama i na strmim područjima neprihvatljivom za program krčenja. 5. Države članice smiju proglasiti površine neprihvatljivima za program krčenja ako primjena programa krčenja ne bi bila u skladu sa zaštitom okoliša. Površine koje se tako proglase neprihvatljivima ne smiju premašiti 3 % ukupne površine zasađene vinovom lozom kako je navedeno u Prilogu X.e. 6. Grčka smije proglasiti da površine zasađene vinovom lozom na egejskim otocima i grčkim Jonskim otocima, s iznimkom Krete i Eubije, ne ispunjavaju uvjete za program krčenja. 7. Program krčenja naveden u ovom pododjeljku ne primjenjuje se na Azorima, Madeiri i Kanarskim otocima. 8. Proizvođačima na površinama koje su neprihvatljive ili su proglašene neprihvatljivima u skladu sa stavcima 4. do 7. države članice daju prednost kod drugih mjera potpore koje su ovom Uredbom predviđene za sektor vina, posebno, kad je to primjenjivo, kod mjera restrukturiranja i prenamjene u okviru programa potpore i mjera ruralnog razvoja. Članak 85.v De minimis Ovo se poglavlje ne primjenjuje na države članice u kojima proizvodnja vina ne premašuje 50 000 hektolitara po vinskoj godini. Ta se proizvodnja izračunava na temelju prosječne proizvodnje tijekom prethodnih pet vinskih godina. Članak 85.w Dodatna nacionalna potpora Uz dodijeljenu premiju za krčenje države članice smiju dodijeliti dodatnu nacionalnu potporu koja ne premašuje 75 % važeće premije za krčenje. Članak 85.x Provedbene mjere Komisija donosi detaljna pravila za provedbu ovog pododjeljka. Ta pravila mogu posebno obuhvaćati:
|
7. |
U poglavlju IV. glave I dijela II. dodaje se sljedeći odjeljak: „
Članak 103.i Područje primjene Ovim se odjeljkom utvrđuju pravila kojima se uređuje dodjeljivanje sredstava Zajednice državama članicama te sredstva koja koriste države članice u okviru nacionalnih programa potpore (dalje u tekstu programi potpore) za financiranje posebnih mjera potpore sektoru vina. Članak 103.j Usklađenost i koherentnost 1. Programi potpore moraju biti u skladu s pravom Zajednice i koherentni s aktivnostima, politikama i prioritetima Zajednice. 2. Države članice odgovorne su za programe potpore i osiguravaju da su koherentni te da su sastavljeni i provedeni na objektivan način, uzimajući u obzir gospodarsku situaciju dotičnih proizvođača i potrebu izbjegavanja neopravdano nejednakog tretiranja proizvođača. Države članice odgovorne su za osiguranje i provedbu kontrole i sankcija u slučaju neusklađenosti s programima potpore. 3. Potpora se ne dodjeljuje:
Članak 103.k Podnošenje programa potpore 1. Svaka država članica proizvođač iz Priloga X.b podnosi Komisiji nacrt petogodišnjeg programa potpore koji sadržava mjere u skladu s ovim odjeljkom. Programi potpore koji su se počeli primjenjivati u skladu s prvim podstavkom članka 5. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 479/2008 nastavljaju se primjenjivati u okviru ove Uredbe. Mjere potpore u okviru programa potpore sastavljaju se na zemljopisnoj razini koju države članice smatraju najprikladnijom. Prije nego što se dostave Komisiji, o programima potpore održavaju se savjetovanja s nadležnim tijelima i organizacijama na odgovarajućoj teritorijalnoj razini. Svaka država članica podnosi samo jedan nacrt programa potpore u kojemu se smiju uzeti u obzir regionalne posebnosti. 2. Programi potpore počinju se primjenjivati tri mjeseca nakon njihova podnošenja Komisiji. Međutim, ako podneseni program potpore ne ispunjava uvjete propisane ovim odjeljkom, Komisija o tome izvješćuje državu članicu. U tom slučaju država članica dostavlja Komisiji revidirani program potpore. Revidirani program potpore počinje se primjenjivati dva mjeseca nakon dostavljanja, osim ako i dalje postoji neusklađenost te se u tom slučaju primjenjuje ovaj podstavak. 3. Stavak 2. primjenjuje se mutatis mutandis na promjene povezane s programima potpore koje su podnijele države članice. 4. Članak 103.l ne primjenjuje se ako je jedina mjera države članice u programu potpore prijenos sredstava u sustav jedinstvenog plaćanja iz članka 103.o. U tom se slučaju članak 188.a stavak 5. primjenjuje samo za godinu u kojoj se obavlja prijenos, a članak 188.a stavak 6. ne primjenjuje se. Članak 103.l Sadržaj programa potpore Programi potpore sadržavaju sljedeće elemente:
Članak 103.m Prihvatljive mjere 1. Programi potpore sadržavaju jednu ili više sljedećih mjera:
2. Programi potpore ne smiju sadržavati druge mjere osim onih navedenih u člancima 103.o do 103.y. Članak 103.n Opća pravila koja se odnose na programe potpore 1. Dodjela raspoloživih sredstava Zajednice i proračunska ograničenja navedeni su u Prilogu X.b. 2. Potpora Zajednice odnosi se samo na prihvatljive izdatke nastale nakon podnošenja odgovarajućeg programa potpore iz članka 103.k stavka 1. 3. Države članice ne pokrivaju troškove mjera koje financira Zajednica u okviru programa potpore. 4. Odstupajući od stavka 3., države članice smiju dodijeliti nacionalnu potporu u skladu s odgovarajućim pravilima Zajednice o državnoj potpori za mjere iz članaka 103.p, 103.t i 103.u. Najviša stopa potpore kako je propisana odgovarajućim propisima Zajednice o državnoj potpori primjenjuje se na cjelokupno javno financiranje, uključujući sredstva Zajednice i nacionalna sredstva.
Članak 103.o Sustav jedinstvenog plaćanja i potpora proizvođačima grožđa 1. Države članice smiju proizvođačima grožđa osigurati potporu dodjelom prava na plaćanje u smislu poglavlja 3. glave III. Uredbe (EZ) br. 1782/2003 u skladu s točkom O Priloga VII. te Uredbe. 2. Države članice koje namjeravaju iskoristiti mogućnost iz stavka 1. u svojim programima potpore moraju predvidjeti takvu potporu uključujući, između ostalog, i promjene u te programe u skladu s člankom 103.k stavkom 3. ako se radi o naknadnom prijenosu sredstava u sustav jedinstvenog plaćanja. 3. Kad potpora iz stavka 1. počne vrijediti:
Članak 103.p Promidžba na tržištima trećih zemalja 1. Potpora koja se dodjeljuje na temelju ovog članka obuhvaća mjere informiranja ili promidžbe vina iz Zajednice u trećim zemljama kako bi se poboljšala njihova konkurentnost u tim zemljama. 2. Mjere iz stavka 1. odnose se na vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ili na vina koja nose oznaku sorte. 3. Mjere iz stavka 1. obuhvaćaju samo:
4. Doprinos Zajednice promidžbenim aktivnostima ne smije prelaziti 50 % prihvatljivih troškova. Članak 103.q Restrukturiranje i prenamjena vinograda 1. Mjere koje se odnose na restrukturiranje i prenamjenu vinograda imaju za cilj povećati konkurentnost proizvođača vina. 2. Potpora za restrukturiranje i prenamjenu vinograda dodjeljuje se u skladu s ovim člankom samo ako države članice dostave popis svog proizvodnog potencijala u skladu s člankom 185.a stavkom 3. 3. Potpora za restrukturiranje i prenamjenu vinograda može se dodijeliti samo za jednu ili više sljedećih aktivnosti:
Potpora se ne daje za uobičajenu obnovu vinograda koji su došli do kraja svog prirodnog životnog vijeka. 4. Potpora za restrukturiranje i prenamjenu vinograda dodjeljuje se samo u sljedećim oblicima:
5. Naknada proizvođačima za gubitak prihoda, navedena u stavku 4. točki (a), može pokriti do 100 % odgovarajućeg troška i može biti u jednom od ovih oblika:
6. Sudjelovanje Zajednice u pokriću stvarnih troškova restrukturiranja i prenamjene vinograda ne smije premašiti 50 %. U regijama koje su uvrštene u konvergentne regije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu (7), sudjelovanje Zajednice u pokriću troškova restrukturiranja i prenamjene ne smije premašiti 75 %. Članak 103.r Zelena berba 1. U smislu ovog članka zelena berba znači potpuno uništavanje ili uklanjanje grozdova dok su još u fazi nedozrelosti, čime se smanjuje prinos odgovarajuće površine na nulu. 2. Potpora zelenoj berbi pridonosi uspostavljanju ravnoteže između ponude i potražnje na tržištu vina u Zajednici radi sprečavanja tržišne krize. 3. Potpora zelenoj berbi smije se dodijeliti kao naknada u obliku paušalnog iznosa po hektaru koji određuje predmetna država članica. Plaćanje ne smije premašiti 50 % iznosa izravnih troškova uništavanja ili uklanjanja grozdova i gubitka prihoda nastalog zbog takvog uništavanja ili uklanjanja grozdova. 4. Dotične države članice uspostavljaju sustav utemeljen na objektivnim kriterijima kako bi osigurale da mjera zelene berbe ne dovede do toga da pojedini proizvođači vina prime naknadu koja je iznad gornje granice iz drugog podstavka stavka 3. Članak 103.s Zajednički fondovi 1. Potpora osnivanju zajedničkih fondova osigurava pomoć proizvođačima koji se žele osigurati od kolebanja tržišta. 2. Potpora osnivanju zajedničkih fondova smije se odobriti u obliku privremene i degresivne potpore za pokrivanje upravnih troškova fondova. Članak 103.t Osiguranje berbe 1. Potpora za osiguranje berbe pridonosi zaštiti dohotka proizvođača u slučaju prirodnih katastrofa, nepovoljnih klimatskih prilika, bolesti ili napada štetočina. 2. Potpora za osiguranje berbe smije se odobriti u obliku financijskog doprinosa Zajednice koji ne smije premašiti:
3. Potpora za osiguranje berbe smije se odobriti samo ako osiguranje ne iznosi više od 100 % nadoknade za gubitak dohotka proizvođača, uzimajući u obzir svaku naknadu koju su proizvođači mogli dobiti iz drugih programa potpore, a koja se odnosi na osigurani rizik. 4. Potpora za osiguranje berbe ne smije narušavati tržišno natjecanje na tržištu osiguranja. Članak 103.u Ulaganja 1. Potpora se može dodijeliti za materijalna i nematerijalna ulaganja u prerađivačke pogone, infrastrukturu vinarije i stavljanje vina na tržište kojima se poboljšava opća uspješnost poduzeća i koja se odnose na jedan ili više sljedećih čimbenika:
2. Potpora iz stavka 1. smije se po maksimalnoj stopi dodijeliti mikro, malim i srednjim poduzećima u smislu Preporuke Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiranju mikro, malih i srednjih poduzeća (8). Za područja Azora, Madeire, Kanarskih otoka, manjih egejskih otoka u smislu Uredbe (EZ) br. 1405/2006 i francuskih prekomorskih departmana, dodjeljivanje potpore po maksimalnoj stopi nije uvjetovano veličinom poduzeća. Za poduzeća koja nisu obuhvaćena člankom 2. stavkom 1. glave I. Priloga Preporuci 2003/361/EZ, a koja imaju manje od 750 zaposlenika ili promet manji od 200 milijuna EUR, maksimalni intenzitet potpore se prepolovljava. Potpora se ne dodjeljuje poduzećima u poteškoćama u smislu smjernica Zajednice o državnoj potpori za spašavanje i restrukturiranje poduzeća u poteškoćama. 3. Elementi iz članka 71. stavka 3. točaka (a), (b) i (c) Uredbe (EZ) br. 1698/2005 ne ubrajaju se u prihvatljive troškove. 4. U odnosu na prihvatljive troškove investicija primjenjuju se sljedeće maksimalne visine potpore, u kojima sudjeluje Zajednica:
5. Članak 72. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 primjenjuje se mutatis mutandis na potporu iz stavka 1. ovog članka. Članak 103.v Destilacija sporednih proizvoda 1. Potpora se smije dodijeliti za dobrovoljnu ili obvezatnu destilaciju sporednih proizvoda nastalih prilikom proizvodnje vina koja je obavljena u skladu s uvjetima propisanima točkom D Priloga XV.b. Iznos potpore utvrđuje se po % volumenu i po hektolitru proizvedenog alkohola. Potpora se ne isplaćuje za volumen alkohola u sporednim proizvodima namijenjenima destilaciji koji premašuje 10 % u odnosu na volumen alkohola u proizvedenom vinu. 2. Maksimalne visine potpore trebaju se temeljiti na troškovima prikupljanja i prerade i utvrđuje ih Komisija. 3. Alkohol koji je nastao destilacijom za koju je dodijeljena potpora iz stavka 1. upotrebljava se isključivo u industrijske ili energetske svrhe kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja. Članak 103.w Destilacija alkohola za piće 1. Do 31. srpnja 2012. proizvođačima se može dodjeljivati potpora za vino koje se destilira u alkohol za piće, i to u obliku potpore po hektaru. 2. Prije odobravanja potpore moraju se dostaviti odgovarajući ugovori o destilaciji vina kao i odgovarajući dokazi o isporuci vina za destilaciju. Članak 103.x Krizna destilacija 1. Potpora za dobrovoljnu ili obvezatnu destilaciju viška vina koju države članice odluče provesti u opravdanim kriznim slučajevima kako bi se smanjio ili uklonio višak i istodobno osigurao kontinuitet ponude od jedne do druge berbe smije se dodjeljivati do 31. srpnja 2012. 2. Maksimalnu visinu potpore utvrđuje Komisija. 3. Alkohol koji je dobiven destilacijom za koju je dodijeljena potpora iz stavka 1. upotrebljava se isključivo u industrijske ili energetske svrhe kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja. 4. Udio raspoloživih proračunskih sredstava koji je namijenjen mjeri krizne destilacije ne smije premašiti sljedeće postotne udjele izračunane na temelju ukupnih raspoloživih sredstava iz Priloga X.b po državi članici u odgovarajućoj proračunskoj godini:
5. Države članice smiju povećati raspoloživa sredstva za mjeru krizne destilacije i iznad godišnje gornje granice iz stavka 4. tako što će dodijeliti nacionalna sredstva u skladu sa sljedećim granicama (izraženim kao postotak odgovarajuće godišnje gornje granice navedene u stavku 4.):
Države članice prema potrebi obavješćuju Komisiju o dodjeli nacionalnih sredstava iz prvog podstavka, a Komisija transakciju odobrava prije nego se sredstva stave na raspolaganje. Članak 103.y Uporaba koncentriranog mošta 1. Potpora proizvođačima vina koji upotrebljavaju koncentrirani mošt, uključujući rektificirani koncentrirani mošt, kako bi u skladu s uvjetima iz Priloga XV.a povećali prirodnu alkoholnu jakost proizvoda, smije se dodjeljivati do 31. srpnja 2012. 2. Iznos potpore utvrđuje se po % volumenu potencijalne alkoholne jakosti i po hektolitru mošta upotrijebljenog za pojačavanje. 3. Maksimalnu visinu potpore koja se smije dodijeliti za ovu mjeru u različitim vinorodnim zonama utvrđuje Komisija. Članak 103.z Višestruka sukladnost Ako se utvrdi da poljoprivrednik na svom poljoprivrednom gospodarstvu u bilo kojem trenutku u razdoblju od tri godine od plaćanja u okviru programa potpore za restrukturiranje i prenamjenu, ili u bilo kojem trenutku u razdoblju od jedne godine od plaćanja u okviru programa potpore za zelenu berbu nije ispunjavao zakonom propisane zahtjeve upravljanja te uvjete vezane uz dobru poljoprivrednu praksu i zaštitu okoliša iz članaka 3. do 7. Uredbe (EZ) br. 1782/2003, te ako je neispunjavanje zahtjeva rezultat djelovanja ili nedjelovanja koje se neposredno može pripisati poljoprivredniku, iznos plaćanja se smanjuje ili ukida, djelomično ili u cijelosti, ovisno o ozbiljnosti, opsegu, trajanju i ponavljanju utvrđene nesukladnosti i poljoprivredniku se prema potrebi naređuje da vrati iznos u skladu s uvjetima koja su utvrđena navedenim odredbama.
Članak 103.za Provedbene mjere Mjere potrebne za provedbu ovog odjeljka donosi Komisija. Te mjere mogu posebno obuhvaćati:
|
8. |
Naslov poglavlja I. glave II. dijela II. zamjenjuje se sljedećim: |
9. |
Naslov odjeljka I. poglavlja I. glave II. dijela II. zamjenjuje se sljedećim: |
10. |
Dodaju se sljedeći članci: „Članak 113.c Tržišna pravila čiji je cilj poboljšanje i stabilizacija djelovanja zajedničkog tržišta vina 1. Kako bi se poboljšalo i stabiliziralo djelovanje zajedničkog tržišta vina, uključujući grožđe, moštove i vina od kojih su dobivena, države članice proizvođači smiju propisati tržišna pravila kako bi regulirale ponudu, ponajprije provođenjem odluka što su ih donijele sektorske organizacije. Ta pravila moraju biti razmjerna cilju koji se želi postići i ne smiju:
2. Pravila iz stavka 1. moraju se objaviti in extenso u službenom listu dotične države članice kako bi gospodarski subjekti bili upoznati s njima. 3. Obveza izvješćivanja iz članka 125.o stavka 3. primjenjuje se i na odluke ili mjere koje donesu države članice u skladu s ovim člankom. Članak 113.d Posebne odredbe za stavljanje vina na tržište 1. Oznaka kategorije proizvoda od grožđa i vina iz Priloga XI.b smije se upotrebljavati u Zajednici samo za stavljanje na tržište proizvoda koji je u skladu s odgovarajućim uvjetima propisanim tim Prilogom. Međutim, neovisno o članku 118.y. stavku 1. točki (a), države članice smiju dopustiti uporabu izraza ‚vino’ ako je:
Treba izbjegavati svaku zamjenu s proizvodima koji odgovaraju kategorijama vina iz Priloga XI.b. 2. Komisija smije mijenjati kategorije proizvoda od grožđa i vina navedene u Prilogu XI.b. u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. 3. S iznimkom vina punjenog u boce za koje postoji dokaz da je punjenje obavljeno prije 1. rujna 1971., vino proizvedeno od sorata vinove loze koje su navedene u klasifikacijama sastavljenima u skladu s prvim podstavkom članka 120.a stavka 2., ali koje ne ispunjava uvjete za jednu od kategorija iz Priloga XI.b, smije se upotrebljavati samo za potrošnju u pojedinačnom gospodarstvu proizvođača vina, za proizvodnju vinskog octa ili za destilaciju.” |
11. |
U poglavlju I. glave II. dijela II. umeću se sljedeći odjeljci: „
Članak 118.a Područje primjene 1. Pravila koja se odnose na oznake izvornosti, oznake zemljopisnog podrijetla i tradicionalne izraze koji su utvrđeni u ovom odjeljku primjenjuju se na proizvode iz stavka 1. stavka 3. do 6. stavaka 8., 9., 11., 15. i 16. Priloga XI.b. 2. Pravila iz stavka 1. temelje se na:
Članak 118.b Definicije 1. za potrebe ovog pododjeljka, primjenjuju se sljedeći pojmovi:
2. Određeni tradicionalno korišteni nazivi predstavljaju oznaku izvornosti gdje ti nazivi:
3. Oznake izvornosti i oznake zemljopisnog podrijetla, uključujući one koje se odnose na zemljopisna područja u trećim zemljama, mogu se zaštititi u Zajednici u skladu s pravilima propisanima ovim pododjeljkom. Članak 118.c Sadržaj zahtjeva za zaštitu 1. Zahtjev za zaštitu naziva oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla mora obuhvaćati tehničku dokumentaciju koja sadržava:
2. Specifikacija proizvoda omogućuje zainteresiranim stranama provjeru odgovarajućih uvjeta proizvodnje povezanih s oznakom izvornosti ili oznakom zemljopisnog podrijetla. Ona mora sadržavati najmanje sljedeće:
Članak 118.d Zahtjev za zaštitu koji se odnosi na zemljopisno područje u trećoj zemlji 1. Ako se zahtjev za zaštitu odnosi na zemljopisno područje u trećoj zemlji, on mora, osim elemenata iz članka 118.c, sadržavati dokaz da je dotični naziv zaštićen u njegovoj zemlji podrijetla. 2. Zahtjev se dostavlja Komisiji, bilo da ga dostavlja izravno podnositelj zahtjeva ili putem tijela dotične treće zemlje. 3. Zahtjev za zaštitom treba biti popunjen na jednom od službenih jezika Zajednice ili popraćen ovjerenim prijevodom na jednom od tih jezika. Članak 118.e Podnositelji zahtjeva 1. Zahtjev za zaštitu oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla podnosi svaka zainteresirana grupa proizvođača, ili u iznimnim slučajevima samo jedan proizvođač. Ostale zainteresirane strane smiju sudjelovati u zahtjevu. 2. Proizvođači smiju podnijeti zahtjev za zaštitom samo za vina koja sami proizvode. 3. U slučaju naziva koji označava prekogranično zemljopisno područje ili tradicionalnog naziva koje je povezano s prekograničnim zemljopisnim područjem, smije se podnijeti zajednički zahtjev. Članak 118.f Prethodni nacionalni postupak 1. Zahtjevi za zaštitom oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla vina u skladu s člankom 118.b podrijetlom iz Zajednice podliježu prethodnom nacionalnom postupku u skladu s ovim člankom. 2. Zahtjev za zaštitu popunjava država članica s čijeg područja potječe oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla. 3. Država članica pregledava zahtjev kako bi provjerila ispunjava li on uvjete navedene u ovom pododjeljku. Država članica provodi nacionalni postupak koji osigurava odgovarajuću objavu zahtjeva kako bi u razdoblju od dva mjeseca od dana objave svaka fizička ili pravna osoba koja ima pravovaljani interes i koja ima prebivalište odnosno poslovni nastan na njezinom području, imala mogućnost podnošenja propisno obrazloženog prigovora na predloženu zaštitu. 4. Ako država članica smatra da oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla ne ispunjava odgovarajuće zahtjeve ili da općenito nije u skladu sa zakonodavstvom Zajednice, ona odbacuje zahtjev. 5. Ako država članica smatra da su odgovarajući zahtjevi ispunjeni, ona:
Te se informacije dostavljaju na jednom od službenih jezika Zajednice ili su popraćene ovjerenim prijevodom na jednom od tih jezika. 6. Države članice trebaju donijeti zakone i druge propise do 1. kolovoza 2009. kako bi se uskladile s ovim člankom. 7. Ako država članica nema nacionalno zakonodavstva o zaštiti oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla, ona može, ali samo u prijelaznom razdoblju, dodijeliti zaštitu nazivu u skladu s izrazima iz ovog pododjeljka na nacionalnoj razini, pri čemu zaštita započinje danom podnošenja zahtjeva Komisiji. Ta prijelazna nacionalna zaštita treba prestati na dan kad je donesena odluka o registraciji ili o odbijanju u skladu s ovim pododjeljkom. Članak 118.g Ispitivanje zahtjeva koje provodi Komisija 1. Komisija objavljuje datum podnošenja zahtjeva za zaštitu oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla. 2. Komisija ispituje ispunjavaju li zahtjevi za zaštitu iz članka 118.f stavka 5. uvjete propisane ovim pododjeljkom. 3. Ako Komisija smatra da su ispunjeni uvjeti koji su propisani ovim pododjeljkom, ona u Službenom listu Europske unije objavljuje jedinstveni dokument iz članka 118.c. stavka 1. točke (d) i uputu na objavu specifikacije proizvoda iz članka 118.f. stavka 5. U suprotnom, Komisija donosi odluku u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. o odbacivanju zahtjeva. Članak 118.h Postupak povodom prigovora Unutar dva mjeseca od dana objavljivanja predviđenog prvim podstavkom članka 118.g stavka 3. svaka država članica ili treća zemlja, ili svaka fizička ili pravna osoba koja ima legitimni interes i koja ima boravište odnosno poslovni nastan u državi članici, osim države članice koja je podnijela zahtjev za zaštitom, ili treće zemlje, smije uložiti propisno obrazloženi prigovor na predloženu zaštitu koji se odnosi na uvjete prihvatljivosti propisane ovim pododjeljkom. Ako se radi o fizičkoj ili pravnoj osobi koja je ima prebivalište odnosno poslovni nastan u trećoj zemlji, navedena se izjava dostavlja izravno ili putem tijela dotične treće zemlje, i to u roku dva mjeseca kako je predviđeno prvim stavkom. Članak 118.i Odluka o zaštiti Na temelju informacija kojima raspolaže, Komisija donosi odluku, u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., bilo o zaštiti oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla koja ispunjava uvjete propisane ovim pododjeljkom i koja je u skladu s pravom Zajednice ili o odbacivanju zahtjeva ako ti uvjeti nisu ispunjeni. Članak 118.j Homonimi 1. Naziv za koji je podnesen zahtjev, a koji je u cijelosti ili djelomično homonim naziva koji je već registriran u skladu s ovom Uredbom, a odnosi se na sektor vina, smije se registrirati uzimajući u obzir njegovu lokalnu i tradicionalnu uporabu i rizik od zablude. Homonimni naziv koji dovodi potrošača u zabludu navodeći ga na zaključak da proizvod dolazi iz nekog drugog područja, čak i ako je takav naziv točan što se tiče stvarnog područja, regije ili mjesta podrijetla dotičnih proizvoda, neće se registrirati. Prilikom uporabe registriranog homonimnog naziva, mora se voditi računa da u praksi postoji dovoljna razlika između homonima koji se registrira kasnije i naziva koji je već upisan u registar, pazeći pri tome da se prema proizvođačima postupa na nepristran i pravedan način i da se potrošač ne dovede u zabludu. 2. Stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis ako je naziv, za koji se podnosi zahtjev, u cijelosti ili djelomično homonim oznake zemljopisnog podrijetla koja je kao takva zaštićena u skladu sa zakonodavstvom države članice. Države članice ne smiju registrirati neidentične oznake zemljopisnog podrijetla u svrhu zaštite koja spada u njihove propise o oznakama zemljopisnog podrijetla ako je oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićena u Zajednici na temelju zakonodavstva Zajednice koje se odnosi na oznake izvornosti i oznake zemljopisnog podrijetla. 3. Ako naziv sorte vinove loze sadrži zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla ili se od nje sastoji, taj se naziv ne smije koristiti za označivanje proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom, osim ako provedbene mjere Komisije ne predviđaju drukčije. 4. Zaštita oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla za proizvode obuhvaćene člankom 118.b ne dovodi u pitanje zaštićene zemljopisne oznake koje se primjenjuju na jaka alkoholna pića u smislu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o određivanju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića (9) i vice versa. Članak 118.k Razlozi za odbijanje zaštite 1. Nazivi koji su postali generički ne smiju se zaštititi kao oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla. Za potrebe ovog pododjeljka, ,naziv koji je postao generički’ znači naziv vina koje je, premda se odnosi na mjesto ili regiju u kojoj je dotični proizvod izvorno proizveden ili stavljen na tržište, postalo uobičajeni naziv vina u Zajednici. Kako bi se utvrdilo je li neki naziv postao generički, u obzir treba uzeti sve relevantne čimbenike, a posebno:
2. Ne smije se zaštititi naziv kao oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla ako bi takva zaštita, zbog ugleda i prepoznatljivosti žiga, mogla dovesti potrošače u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda. Članak 118.l Odnos prema žigovima 1. Ako je oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićena u skladu s ovom Uredbom, registracija žiga koji odgovara jednoj od situacija iz članka 118.m stavka 2. i odnosi se na proizvod razvrstan u jednu od kategorija iz Priloga XI.b odbija se ako je zahtjev za registraciju žiga podnesen nakon datuma podnošenja zahtjeva zaštitu oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji i ako je oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla nakon toga bila zaštićena. Žigovi koji su registrirani u suprotnosti s prvim podstavkom trebaju se proglasiti ništavnima. 2. Ne dovodeći u pitanje članak 118.k stavak 2., žig čija uporaba odgovara jednoj od situacija navedenih u članku 118.m stavku 2. i za koji je podnesen zahtjev ili je registriran ili je, ako takvu mogućnost predviđa dotično zakonodavstvo, korišten u dobroj vjeri na području Zajednice prije nego što je Komisiji podnesen zahtjev za zaštitu oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla, može se nastaviti koristiti i obnavljati unatoč zaštiti oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da ne postoje nikakvi razlozi za njegovo proglašavanje ništavim ili za njegov opoziv prema Prvoj direktivi Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (10) ili Uredbi Vijeća (EZ) br. 40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice (11). U tim se slučajevima dopušta uporaba oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla zajedno s odgovarajućim žigovima. Članak 118.m Zaštita 1. Zaštićene oznake izvornosti i zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla smije upotrebljavati svaki gospodarski subjekt koji trguje vinom koje je proizvedeno u skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvoda. 2. Zaštićene oznake izvornosti i zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla kao i vina koja nose ta zaštićena imena u skladu sa specifikacijom proizvoda zaštićeni su od:
3. Zaštićene oznake izvornosti i zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ne mogu u Zajednici postati generičke u smislu članka 118.k stavka 1. 4. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zaustavile nezakonitu uporabu zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla iz stavka 2. Članak 118.n Registar Komisija uspostavlja i vodi elektronički registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla za vino, koji je dostupan javnosti. Članak 118.o Određivanje nadležnog kontrolnog tijela 1. Države članice određuju nadležno tijelo ili tijela odgovorna za kontrolu u vezi s obvezama utvrđenima ovim poglavljem u skladu s kriterijima iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (12). 2. Države članice osiguravaju da svaki gospodarski subjekt koji djeluje u skladu s ovim pododjeljkom bude uključen u sustav kontrole. 3. Države članice obavješćuju Komisiju o nadležnom tijelu ili tijelima iz stavka 1. Komisija objavljuje njihova imena i adrese i periodično ih ažurira. Članak 118.p Provjera sukladnosti sa specifikacijama 1. Što se tiče zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla koje se odnose na zemljopisno područje u Zajednici, godišnja provjera sukladnosti sa specifikacijom proizvoda tijekom proizvodnje i tijekom ili nakon kondicioniranja vina se provodi:
Troškove provjere sukladnosti snosi gospodarski subjekt koji je predmet provjere. 2. Što se tiče zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla koje se odnose na zemljopisno područje u trećoj zemlji, godišnja provjera sukladnosti sa specifikacijom proizvoda tijekom proizvodnje i tijekom ili poslije kondicioniranja vina treba provoditi:
3. Certifikacijska tijela iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (b) postupaju u skladu s Europskom normom EN 45011 ili Smjernicom ISO/IEC 65 (Opći zahtjevi za tijela koja upravljaju sustavima za certifikaciju proizvoda) i od 1. svibnja 2010. moraju biti akreditirana u skladu s njom. 4. Kad nadležno tijelo ili nadležna tijela iz stavka 1. točke (a) i stavka 2. točke (a) provjeravaju sukladnost sa specifikacijom proizvoda, osiguravaju odgovarajuća jamstva u pogledu objektivnosti i nepristranosti i imaju na raspolaganju odgovarajuće osoblje i sredstva potrebna za obavljanje svojih zadaća. Članak 118.q Izmjene specifikacija proizvoda 1. Podnositelj zahtjeva koji ispunjava uvjete iz članka 118.e može zatražiti odobrenje za izmjenu specifikacije proizvoda koja se odnosi na zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla, posebno kako bi se uvažila dostignuća na području znanosti i tehnologije ili kako bi se izmijenilo zemljopisno područje iz članka 118.c stavka 2. drugog podstavka točke (d). U zahtjevu se moraju opisati i obrazložiti zatražene izmjene. 2. Ako predložena izmjena obuhvaća jednu ili više izmjena jedinstvenog dokumenta iz članka 118.c stavka 1. točke (d), članci 118.f do 118.i primjenjuju se mutatis mutandis na zahtjev za izmjenom. Međutim, ako se predlaže tek manja izmjena, Komisija odlučuje, u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., hoće li se zahtjev odobriti bez primjene postupka iz članka 118.g stavka 2. i članka 118.h., a u slučaju odobrenja Komisija objavljuje podatke iz članka 118.g stavka 3. 3. Ako predložena izmjena ne obuhvaća nikakve promjene jedinstvenog dokumenta, primjenjuju se sljedeća pravila:
Članak 118.r Poništenje Komisija smije samoinicijativno ili na temelju propisno obrazloženog zahtjeva države članice, treće zemlje ili fizičke ili pravne osobe koja ima pravovaljani interes donijeti odluku u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. o poništenju zaštite oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog podrijetla ako sukladnost s odgovarajućom specifikacijom proizvoda nije više osigurana. Članci 118.f do 118.i primjenjuju se mutatis mutandis. Članak 118.s Postojeći zaštićeni nazivi vina 1. Nazivi vina koji su zaštićeni u skladu s člancima 51. i 54. Uredbe (EZ) br. 1493/1999 i člankom 28. Uredbe Komisije (EZ) br. 753/2002 od 29. travnja 2002. o utvrđivanju određenih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1493/1999 u pogledu opisa, označivanja, prezentiranja i zaštite određenih proizvoda u sektoru vina (13) automatski su zaštićeni i na temelju ove Uredbe. Komisija ih uvrštava u registar predviđen člankom 118.n ove Uredbe. 2. Za postojeće zaštićene nazive vina iz stavka 1., države članice dostavljaju Komisiji:
3. Nazivi vina iz stavka 1. za koje se do 31. prosinca 2011. ne dostave podaci iz stavka 2., gube zaštitu na temelju ove Uredbe. Komisija poduzima odgovarajuću formalnu mjeru i uklanja te nazive iz registra predviđenog člankom 118.n. 4. Članak 118.r ne primjenjuje se na postojeće zaštićene nazive vina iz stavka 1. Komisija može do 31. prosinca 2014., samoinicijativno i u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., donijeti odluku o poništenju zaštite postojećih zaštićenih naziva vina iz stavka 1. ako ne ispunjavaju uvjete iz članka 118.b. Članak 118.t Pristojbe Države članice smiju zaračunati naknadu za pokriće svojih troškova, uključujući i troškove nastale pri pregledu zahtjeva za zaštitu, izjava o prigovoru, zahtjeva za izmjenama i zahtjeva za poništenje u skladu s ovom Uredbom.
Članak 118.u Definicije 1. ‚Tradicionalni izraz’ znači izraz koji se tradicionalno koristi u državama članicama za proizvode iz članka 118.a stavka 1. da označi:
2. Tradicionalne izraze priznaje, definira i zaštićuje Komisija. Članak 118.v Zaštita 1. Zaštićeni tradicionalni izraz smije se koristiti jedino za proizvod koji je proizveden u skladu s definicijom iz članka 118.u stavka 1. Tradicionalni su izrazi zaštićeni od nezakonite uporabe. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zaustavile nezakonitu uporabu zaštićenih tradicionalnih izraza. 2. Tradicionalni izrazi ne mogu postati generički u Zajednici.
Članak 118.w Definicije za potrebe ovog odjeljka:
Članak 118.x Primjena horizontalnih pravila Direktiva 89/104/EEZ, Direktiva Vijeća 89/396/EEZ od 14. lipnja 1989. o oznakama ili znakovima za identifikaciju serije kojoj pripadaju prehrambeni proizvodi (14), Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i reklamiranju hrane (15) i Direktiva 2007/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o utvrđivanju pravila o nominalnim količinama za pretpakirane proizvode (16), primjenjuju se za označivanje i prezentiranje pretpakovina koji pripadaju u njihovo područje primjene, osim ako ovom Uredbom nije drukčije predviđeno. Članak 118.y Obvezni podaci 1. Pri označivanju i prezentiranju proizvoda iz stavaka od 1. do 11. i stavaka 13., 15. i 16. Priloga XI.b koji se stavljaju na tržište Zajednice ili koji su namijenjeni izvozu, obvezno je navesti sljedeće obvezne podatke:
2. Odstupajući od stavka 1. točke (a), za vina na kojima je naveden naziv zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ne mora se navesti kategorija proizvoda od grožđa i vina. 3. Odstupajući od stavka 1. točke (b), izrazi ,zaštićena oznaka izvornosti’ ili ,zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla’ ne moraju se navesti u sljedećim slučajevima:
Članak 118.z Dodatni podaci 1. Pri označivanju i prezentiranju proizvoda iz članka 118.y stavka 1., smiju se koristiti sljedeći dodatni podaci:
2. Ne dovodeći u pitanje članak 118.j stavak 3., što se tiče uporabe podataka iz stavka 1. točke (a) i točke (b) za vina koja ne nose zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla:
Članak 118.za Jezici 1. Ako su obvezni i dodatni podaci iz članaka 118.y i 118.z izraženi riječima, navode se na jednim jezikom ili više službenih jezika Zajednice. 2. Neovisno o stavku 1., naziv zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ili tradicionalni izraz iz članka 118.u stavka 1. točke (a) navodi se na etiketi na jeziku ili jezicima za koje vrijedi zaštita. Ako je riječ o zaštićenoj oznaci izvornosti ili zaštićenoj oznaci zemljopisnog podrijetla ili specifičnoj nacionalnoj oznaci koja se ne piše latiničnim pismom, naziv se može navesti i na jednom ili više službenih jezika Zajednice. Članak 118.zb Provođenje Nadležna tijela država članica trebaju poduzeti mjere kako bi osigurale da se proizvod iz članka 118.y stavka 1. koji nije označen u skladu s ovim odjeljkom ne stavi na tržište ili da se povuče s tržišta. |
12. |
U poglavlju I. glave II. dijela II. dodaje se sljedeći odjeljak: „
Članak 120.a Razvrstavanje sorata vinove loze 1. Proizvodi iz Priloga XI.b koji se proizvode u Zajednici moraju biti proizvedeni od sorata vinove loze koje se mogu razvrstati u skladu sa stavkom 2. 2. Pod uvjetima iz stavka 3., države članice razvrstavaju koje se sorte vinove loze na njihovu području smiju saditi, ponovno saditi ili cijepiti u svrhu proizvodnje vina. Države članice smiju razvrstavati samo one sorte vinove loze koje ispunjavaju sljedeće uvjete:
Ako se sorta vinove loze isključi iz razvrstavanja navedenog u prvom podstavku, krčenje te sorte mora se obaviti u roku od 15 godina od njezina isključenja. 3. Države članice čija proizvodnja vina ne premašuje 50 000 hektolitara po vinskoj godini, izračunano na temelju prosječne proizvodnje tijekom posljednjih pet vinskih godina, izuzimaju se od obveze razvrstavanja iz stavka 1. Međutim, i u državama članicama iz prvog podstavka smiju se saditi, ponovno saditi ili cijepiti u svrhu proizvodnje vina samo one sorte vinove loze koje ispunjavaju uvjete iz stavka 2. točaka (a) i (b). 4. Odstupajući od prvog i drugog podstavka stavka 2. i drugog podstavka stavka 3., za znanstvena istraživanja i pokuse dopuštena je sadnja, ponovna sadnja ili cijepljenje sljedećih sorata vinove loze:
5. Površine zasađene sortama vinove loze za proizvodnju vina koje su zasađene u suprotnosti s odredbama stavaka 2., 3. i 4. moraju se iskrčiti. Međutim, te površine nije potrebno iskrčiti ako je proizvodnja namijenjena isključivo potrošnji u domaćinstvima proizvođača vina. 6. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi provjerile postupaju li proizvođači u skladu sa stavcima 2. do 5.
Članak 120.b Područje primjene Ovaj se pododjeljak odnosi na dopuštene enološke postupke i ograničenja koja se primjenjuju na proizvodnju i komercijalizaciju proizvoda iz sektora vina te na postupak odlučivanja o tim postupcima i ograničenjima. Članak 120.c Enološki postupci i ograničenja 1. U Zajednici se za proizvodnju i čuvanje proizvoda iz sektora vina primjenjuju samo oni enološki postupci koji su dopušteni na temelju zakonodavstva Zajednice kako je propisano u Prilogu XV.a ili odlučeno u skladu s člancima 120.d i 120.c. Prvi se podstavak ne primjenjuje na:
2. Dopušteni enološki postupci koriste se samo u svrhu pravilne vinifikacije, pravilnog čuvanja ili pravilnog pročišćivanja proizvoda. 3. Proizvodi iz sektora vina u Zajednici se proizvode u skladu s odgovarajućim ograničenjima koja su utvrđena u Prilogu XV.b. 4. Proizvodi obuhvaćeni ovom Uredbom kod kojih su primijenjeni nedopušteni enološki postupci na razini Zajednice ili, kad je to primjenjivo, nedopušteni enološki postupci na nacionalnoj razini ili postupci koji su u suprotnosti s ograničenjima propisanima Prilogom XV.b ne smiju se stavljati na tržište u Zajednici. Članak 120.d Stroža pravila koja određuju države članice Države članice smiju ograničiti ili isključiti uporabu određenih enoloških postupaka i propisati stroža ograničenja za vina koja su dopuštena prema zakonodavstvu Zajednice, a koja se proizvode na njihovom području, radi boljeg očuvanja značajnih karakteristika vina koja nose zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla te pjenušavih vina i likerskih vina. Države članice o tim ograničenjima i isključenjima trebaju obavijestiti Komisiju, koja o njima obavještava ostale države članice. Članak 120.e Odobravanje enoloških postupaka i ograničenja 1. O dopuštenim enološkim postupcima i ograničenjima u pogledu proizvodnje i čuvanja proizvoda iz sektora vina odlučuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., osim u slučaju enoloških postupaka koji se odnose na pojačavanje, dokiseljavanje i otkiseljavanje koji su Prilogom XV.a propisani za specifične proizvode navedene u tom Prilogu te ograničenja navedena u Prilogu XV.b. 2. Države članice smiju dopustiti eksperimentalnu primjenu nedopuštenih enoloških postupaka pod uvjetima koje utvrdi Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. Članak 120.f Kriteriji za davanje odobrenja Pri odobravanju enoloških postupaka u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. Komisija:
Članak 120.g Metode analize Metode analize za određivanje sastava proizvoda iz sektora vina i pravila prema kojima se može utvrditi jesu li kod tih proizvoda upotrijebljeni nedopušteni enološki postupci jesu one metode i pravila koje je preporučio i objavio OIV. Ako ne postoje metode i pravila koje je preporučio i objavio OIV, Komisija donosi odgovarajuće metode i pravila u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. Do donošenja takvih pravila, upotrebljavaju se metode i pravila koje odobri predmetna država članica.” |
13. |
Članak 121. mijenja se kako slijedi:
|
14. |
U članku 122., dodaju se sljedeći stavci: „Što se tiče sektora vina, države članice mogu pod istim uvjetima kao što su navedeni u točkama (b) i (c) prvog stavka priznati proizvođačke organizacije koje primjenjuju pravila udruživanja koja od njihovih članova posebno zahtijevaju da:
U sektoru vina mogu se posebno ostvarivati sljedeći posebni ciljevi u smislu točke (c) prvog stavka:
|
15. |
Članak 123. stavak 3. mijenja se kako slijedi:
|
16. |
U poglavlju II. glave II. dijela II. dodaje se sljedeći odjeljak: „
Članak 125.o Priznavanje 1. Države članice smiju priznati proizvođačke organizacije i sektorske organizacije koje su podnijele zahtjev za priznavanje u dotičnoj državi članici, pod uvjetom da zahtjev sadrži dokaze da subjekt:
2. Proizvođačke organizacije koje su priznate u skladu s Uredbom (EZ) br. 1493/1999 smatraju se priznatim proizvođačkim organizacijama u skladu s ovim člankom. Organizacije koje udovoljavaju kriterijima iz članka 123. stavka 3. i stavka 1. točke (b) ovog članka, a koje su priznale države članice, smatraju se priznatim sektorskim organizacijama u skladu s tim odredbama. 3. Članak 125.b stavak 2. i članak 125.k stavak 3. primjenjuju se mutatis mutandis na proizvođačke organizacije odnosno sektorske organizacije u sektoru vina. Međutim:
|
17. |
U članku 129., druga se rečenica zamjenjuje sljedećim: „Tarifna nomenklatura koja proizlazi iz primjene ove Uredbe uključujući, ovisno o slučaju, i definicije iz Priloga III. i Priloga XI.b, uvrštavaju se u Zajedničku carinsku tarifu.” |
18. |
U članku 130. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:
|
19. |
Dodaje se sljedeći članak: „Članak 133.a Posebno sredstvo osiguranja u sektoru vina 1. Za sok i mošt koji se obuhvaćeni oznakama KN 2009 61, 2009 69 i 2204 30 za koje primjena zajedničke carinske tarife ovisi o uvoznoj cijeni proizvoda, stvarni iznos te cijene provjerava se ili pregledavanjem svake pošiljke ili primjenom paušalne uvozne vrijednosti koju izračunava Komisija na temelju kotacija cijena za iste proizvode u zemljama podrijetla. Ako je prijavljena ulazna cijena pošiljke veća od paušalne uvozne vrijednosti, ako se ona primjenjuje, uvećane za maržu koju je odredila Komisija, a koja ne smije premašiti paušalnu uvoznu vrijednost za više od 10 %, treba položiti sredstvo osiguranja koja je jednaka uvoznim carinama utvrđenim na temelju paušalne uvozne vrijednosti. Ako ulazna cijena pošiljke nije prijavljena, primjena zajedničke carinske tarife ovisi o paušalnoj uvoznoj vrijednosti ili o primjeni odgovarajućih odredaba carinskih propisa pod uvjetima koje odredi Komisija. 2. Ako se za uvezene proizvode primjenjuju odstupanja Vijeća iz točke B.5 ili C Priloga XV.b, uvoznici u trenutku stavljanja proizvoda u slobodan promet za te proizvode polažu sredstvo osiguranja kod određenih carinskih tijela. Sredstva osiguranja se oslobađaju kad uvoznik carinskim tijelima države članice u kojoj su proizvodi stavljeni u slobodan promet predoči zadovoljavajući dokaz da je mošt prerađen u sok od grožđa, upotrijebljen za druge proizvode izvan sektora vina ili odgovarajuće označen ako je prerađen u vino.” |
20. |
U članku 141. stavku 1. uvodni se tekst zamjenjuje sljedećim: „Kako bi se spriječile ili suzbile negativne posljedice koje se mogu javiti na tržištu Zajednice zbog uvoza jednog ili više proizvoda iz sektora žitarica, riže, šećera, voća i povrća, prerađenog voća i povrća, govedine i teletine, mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjskog mesa, ovčjeg i kozjeg mesa, jaja, mesa peradi i banana, kao i soka od grožđa i mošta, na uvoz tih proizvoda primjenjuje se, osim uvoznih carina koje su utvrđene u člancima 135. do 140.a, i dodatna uvozna carina ako:” |
21. |
U odjeljku IV. poglavlja II. dijela III. dodaje se sljedeći pododjeljak: „
Članak 158.a Posebni uvjeti za uvoz vina 1. Osim ako nije drukčije predviđeno, posebno sporazumima zaključenima u skladu s člankom 300. Ugovora, za proizvode koji su obuhvaćeni oznakama KN 2009 61, 2009 69 i 2204 i koji se uvoze u Zajednicu, primjenjuju se odredbe o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla i o označivanju koje su utvrđene u pododjeljku I. odjeljka I.a poglavlja I. glave II. dijela II. kao i u članku 113.d stavku 1. ove Uredbe. 2. Osim ako nije drukčije predviđeno sporazumima zaključenima u skladu s člankom 300. Ugovora, proizvodi iz stavka 1. ovog članka proizvode se u skladu s enološkim postupcima koje preporučuje i objavljuje OIV ili odobrava Zajednica sukladno ovoj Uredbi i njezinim provedbenim mjerama. 3. Pri uvozu proizvoda iz stavka 1. potrebno je predočiti:
4. Komisija donosi detaljna pravila za primjenu ovog članka.” |
22. |
Prvi podstavak članka 160. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: „Ako zbog postupaka unutarnje proizvodnje dođe ili postoji opasnost da će doći do poremećaja na tržištu Zajednice, Komisija može na zahtjev države članice ili na vlastiti poticaj u cijelosti ili djelomično obustaviti primjenu postupaka unutarnje proizvodnje za proizvode iz sektora žitarica, riže, šećera, maslinovog ulja i stolnih maslina, voća i povrća, prerađenog voća i povrća, vina, govedine i teletine, mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjskog mesa, ovčjeg i kozjeg mesa, jaja, mesa peradi i etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla. Ako Komisija zaprimi zahtjev države članice, o njemu odlučuje u roku od pet radnih dana od primitka.” |
23. |
U članku 161. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:
|
24. |
Prvi podstavak članka 174. stavka 1. zamjenjuje se sljedećim: „Ako zbog postupaka vanjske proizvodnje dođe ili postoji opasnost da će doći do poremećaja na tržištu Zajednice, Komisija može na zahtjev države članice ili na vlastiti poticaj u cijelosti ili djelomično obustaviti primjenu postupaka vanjske proizvodnje za proizvode iz sektora žitarica, riže, voća i povrća, prerađenog voća i povrća, vina, govedine i teletine, svinjskog mesa, ovčjeg i kozjeg mesa, goveđeg mesa i mesa peradi. Ako Komisija zaprimi zahtjev države članice, o njemu odlučuje u roku od pet radnih dana od primitka.” |
25. |
Članak 175. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 175. Primjena članaka 81. do 86. Ugovora Osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom, članci 81. do 86. Ugovora i odredbe o njihovoj provedbi primjenjuju se, uz uvjete iz članaka 176. do 177. ove Uredbe, na sve sporazume, odluke i djelovanja iz članka 81. stavka 1. i članka 82. Ugovora koji se odnose na proizvodnju ili trgovinu proizvodima koji su obuhvaćeni ovom Uredbom.” |
26. |
Članak 180. zamjenjuje se sljedećim. „Članak 180. Primjena članaka 87., 88. i 89. Ugovora Članci 87., 88. i 89. Ugovora primjenjuju se na proizvodnju i trgovinu proizvodima iz članka 1. Međutim, članci 87., 88. i 89. Ugovora ne primjenjuju se na plaćanja koja države članice izvršavaju u skladu s ovom Uredbom prema člancima 44. do 48., člancima 102., 102.a, 103., 103.a, 103.b, 103.e, 103.ga, 104., 105., 182. i 182.a, pododjeljku III. odjeljka IV.a poglavlja III. glave I. dijela II. i odjeljku IV.b poglavlja IV. glave I. dijela II. ove Uredbe. Unatoč tomu, što se tiče članka 103.n stavka 4., primjenjuje se samo članak 88. Ugovora.” |
27. |
U poglavlju II. dijela IV. dodaje se sljedeći članak: „Članak 182.a Nacionalna potpora za destilaciju vina u slučaju krize 1. Od 1. kolovoza 2012. države članice mogu proizvođačima vina dodjeljivati nacionalnu potporu za dobrovoljnu ili obveznu destilaciju vina u opravdanim slučajevima krize. 2. Potpora iz stavka 1. mora biti razmjerna i primjerena za svladavanje krize. 3. Ukupan iznos koji se u državi članici u određenoj godini osigurava za takvu potporu ne smije premašiti 15 % ukupnih sredstava koja su u Prilogu X.b utvrđena za dotičnu državu članicu za tu godinu. 4. Države članice koje žele davati potporu iz stavka 1. dostavljaju Komisiji propisno obrazloženu obavijest. Komisija odlučuje o odobravanju mjere i o tome može li se dodjeljivati dotična potpora. 5. Alkohol koji nastane destilacijom iz stavka 1. upotrebljava se isključivo u industrijske svrhe ili za dobivanje energije kako ne bi došlo do narušavanja tržišnog natjecanja. 6. Komisija donosi detaljna pravila za primjenu ovog članka.” |
28. |
U članku 184. dodaju se sljedeće točke:
|
29. |
Dodaju se sljedeći članci: „Članak 185.a Registar vinograda i prikaz stanja 1. Države članice vode registar vinograda koji sadrži ažurirane podatke o proizvodnom potencijalu. 2. Države članice čija je ukupna površina zasađena sortama vinove loze koje se mogu razvrstati u skladu s člankom 120.a stavkom 2. manja od 500 hektara ne podliježu obvezi iz stavka 1. 3. Države članice koje u skladu s člankom 103.q u svojim programima potpore predviđaju mjeru ,restrukturiranje i prenamjena vinograda’ moraju do 1. ožujka svake godine, a na temelju podataka iz registra vinograda, dostavljati Komisiji ažurirani prikaz stanja svojih proizvodnih potencijala. 4. Komisija donosi detaljna pravila u vezi s registrom vinograda i prikazom stanja, posebno što se tiče njihovog korištenja u svrhu praćenja i nadzora proizvodnog potencijala i u svrhu mjerenja površina. U bilo kojem trenutku nakon 1. siječnja 2016., Komisija može donijeti odluku o prestanku primjene stavaka 1. do 3. Članak 185.b Obvezne izjave u sektoru vina 1. Proizvođači grožđa za proizvodnju vina i proizvođači mošta i vina moraju svake godine nadležnim nacionalnim tijelima podnositi izjave o proizvedenim količinama iz zadnje berbe. 2. Države članice mogu zahtijevati da trgovci grožđem za proizvodnju vina svake godine podnose izjavu o količinama koje su stavili na tržište iz zadnje berbe. 3. Proizvođači mošta i vina i trgovci, osim trgovaca na malo, moraju nadležnim nacionalnim tijelima svake godine podnositi izjavu o zalihama mošta i vina, bez obzira potječu li iz berbe u tekućoj godini ili iz berbi prethodnih godina. Mošt i vino uvezeno iz trećih zemalja navodi se odvojeno. 4. Komisija može donijeti detaljna pravila za primjenu ovog članka, koja mogu posebno obuhvaćati pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju neispunjavanja obveze prijavljivanja. Članak 185.c Popratni dokumenti i evidencije u sektoru vina 1. Proizvodi iz sektora vina mogu se staviti u promet u Zajednici samo uz službeno odobren popratni dokument. 2. Fizičke ili pravne osobe ili skupine osoba koje drže proizvode iz sektora vina u svrhu njihove trgovine, posebno proizvođači, punitelji i prerađivači te trgovci koje odredi Komisija, moraju voditi evidenciju o ulazu i izlazu tih proizvoda. 3. Komisija može donijeti detaljna pravila za primjenu ovog članka. Članak 185.d Određivanje odgovornih nacionalnih tijela za sektor vina 1. Ne dovodeći u pitanje bilo koju drugu odredbu ove Uredbe koja se tiče određivanja nadležnih nacionalnih tijela, države članice određuju jedno ili više tijela koja su odgovorna za osiguranje sukladnosti s propisima Zajednice u sektoru vina. Države članice određuju laboratorije koji su ovlašteni za obavljanje službenih analiza u sektoru vina. Imenovani laboratoriji moraju ispunjavati opće zahtjeve za rad ispitnih laboratorija koji su propisani normom ISO 17025. 2. Države članice dostavljaju Komisiji nazive i adrese tijela i laboratorija iz stavka 1. Komisija, bez pomoći Odbora iz članka 195. stavka 1., objavljuje te podatke.” |
30. |
Dodaje se sljedeći članak: „Članak 188.a Izvješćivanje i ocjenjivanje u sektoru vina 1. Što se tiče nezakonite sadnje vinograda posađenih nakon 31. kolovoza 1998., kako je navedeno u članku 85.a, države članice moraju svake godine do 1. ožujka obavijestiti Komisiju o površinama na kojima je nakon 31. kolovoza 1998. posađena vinova loza bez odgovarajućeg prava sadnje kao i o površinama koje su iskrčene u skladu sa stavkom 1. tog članka. 2. Što se tiče obveznog uređenja nezakonitih sadnji vinograda koji su posađeni prije 1. rujna 1998., navedenog u članku 85.b, države članice moraju do 1. ožujka svake dotične godine obavijestiti Komisiju o:
Države članice obavješćuju Komisiju o površinama koje su iskrčene u skladu s prvim podstavkom članka 85.b stavka 4., i to moraju učiniti prvi put do 1. ožujka 2010. Završetak prijelazne zabrane novih sadnji iz članka 85.g stavka 1., a koji stupa 31. prosinca 2015., neće utjecati na obveze predviđene ovim stavkom. 3. U pogledu zahtjeva za potporom u okviru programa krčenja koji je predviđen pododjeljkom III. odjeljka IV.a poglavlja III. glave I. dijela II., države članice moraju svake godine do 1. ožujka obavijestiti Komisiju o prihvaćenim zahtjevima, podijeljenim po regijama i opsegu prinosa, te o ukupnom iznosu premija za krčenje koje su isplaćene po pojedinoj regiji. Države članice moraju svake godine do 1. prosinca dostaviti Komisiji sljedeće podatke za prethodnu vinsku godinu:
4. U pogledu odstupanja od prihvatljivosti za sudjelovanje u programu krčenja u skladu s člankom 85.u, države članice koje odluče koristiti mogućnost predviđenu stavcima 4. do 6. tog članka moraju svake godine do 1. kolovoza dostaviti Komisiji sljedeće podatke koji se odnose na mjeru krčenja koja se mora provesti:
5. Svake godine do 1. ožujka, a prvi put do 1. ožujka 2010., države članice dostavljaju Komisiji izvješće o provedbi mjera koje su predviđene njihovim predmetnim programima potpore iz odjeljka IV.b poglavlja IV. glave I. dijela II., tijekom prethodne financijske godine. U izvješćima se navode i opisuju mjere za koje je dodijeljena pomoć Zajednice u okviru programa potpore, a posebno se navode pojedinosti o provedbi promidžbenih mjera iz članka 103.p. 6. Do 1. ožujka 2011., i drugi put do 1. ožujka 2014., države članice dostavljaju Komisiji ocjenu troškova i koristi programa potpore i navode kako povećati njihovu učinkovitost. 7. Komisija donosi detaljna pravila za primjenu ovog članka.” |
31. |
Dodaje se sljedeći članak: „Članak 190.a Prijenos iznosa koji su na raspolaganju u sektoru vina na ruralni razvoj 1. Iznosi utvrđeni u stavku 2., koji se temelje na prethodnim izdacima prema Uredbi (EZ) br. 1493/1999 za interventne mjere namijenjene organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda iz članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 1290/2005, na raspolaganju su kao dodatna sredstva Zajednice za mjere u vinorodnim regijama u okviru programa ruralnog razvoja koji se financira na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005. 2. Sljedeći su iznosi na raspolaganju u sljedećim kalendarskim godinama:
3. Iznosi navedeni u stavku 2. raspoređuju se među državama članicama u skladu s Prilogom X.c.” |
32. |
U članku 194. dodaje se sljedeći stavak: „Komisija može odrediti i pravila o mjerenju površina u sektoru vina koja osiguravaju ujednačenu primjenu odredaba Zajednice koje su utvrđene ovom Uredbom. Ta se pravila posebno mogu odnositi na kontrolu i pravila koja uređuju posebne financijske postupke za poboljšanje kontrole.” |
33. |
U dijelu VI. dodaje se sljedeći članak: „Članak 194.a Sukladnost s integriranim administrativnim i kontrolnim sustavom U svrhu primjene ove Uredbe u sektoru vina, države članice osiguravaju da administrativni i kontrolni postupci iz članka 194. prvog i trećeg stavka koji se odnose na površine, budu u skladu s integriranim administrativnim i kontrolnim sustavom (IAKS) u pogledu sljedećih elemenata:
Ti postupci moraju omogućiti zajedničko djelovanje ili razmjenu podataka s IAKS-om bez ikakvih problema ili neslaganja.” |
34. |
Članak 195. mijenja se kako slijedi:
|
35. |
Članak 196. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 196. Organizacija Upravljačkog odbora Pri organiziranju sjednica Upravljačkog odbora iz članka 195. stavka 1., u obzir se posebno uzima opseg njegovih nadležnosti, posebnost teme o kojoj se radi te potreba za odgovarajućom ekspertizom.” |
36. |
Dodaje se sljedeći članak: „Članak 203.b Prijelazne odredbe u sektoru vina Komisija može donijeti mjere potrebne za lakši prijelaz sa sustava predviđenih uredbama (EZ) br. 1493/1999 i (EZ) br. 479/2008 na sustave koji su utvrđeni ovom Uredbom.” |
37. |
Prilozi se mijenjaju kako slijedi:
|
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1184/2006
Članak 1. Uredbe (EZ) br. 1184/2006 zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
Ovom se Uredbom propisuju pravila o primjenjivosti članaka 81. do 86. i određenih odredaba članka 88. Ugovora u vezi s proizvodnjom i trgovinom proizvodima navedenih u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda koji su obuhvaćeni Uredbom Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (17).
Članak 3.
Stavljanje izvan snage i prijelazni nastavak primjene
1. Uz uvjete iz stavka 2., Uredba (EZ) br. 479/2008 stavlja se zvan snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 1234/2007 i tumače se u skladu s odgovarajućom korelacijskom tablicom iz Priloga XXII. toj Uredbi.
2. Članak 128. stavak 3. Uredbe (EZ) br. 479/2008 nastavlja se primjenjivati za mjere koje su njime predviđene i pod uvjetima koji su njime utvrđeni.
Članak 4.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ona se primjenjuje od 1. kolovoza 2009.
Ova je Uredba je u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2009.
Za Vijeće
Predsjednik
J. ŠEBESTA
(1) Mišljenje od 20. studenoga 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu).
(2) SL L 299, 16.11.2007., str. 1.
(3) SL L 148, 6.6.2008., str. 1.
(4) SL L 214, 4.8.2006., str. 7.
(5) SL L 319, 27.12.2006., str. 1.
(6) SL L 83, 27.3.1999., str. 1.
(7) SL L 210, 31.7.2006., str. 25.
(8) SL L 124, 20.5.2003., str. 36.
(9) SL L 39, 13.2.2008., str. 16.
(10) SL L 40, 11.2.1989., str. 1.
(11) SL L 11, 14.1.1994., str. 1.
(12) SL L 165, 30.4.2004., str. 1.
(13) SL L 118, 4.5.2002., str. 1.
(14) SL L 186, 30.6.1989., str. 21.
(15) SL L 109, 6.5.2000., str. 29.
(16) SL L 247, 21.9.2007., str. 17.”
(17) SL L 299, 16.11.2007., str. 1.”
PRILOG I.
„Dio III.a: Definicije u sektoru vina
1. |
‚Krčenje’ znači potpuno uklanjanje svih trsova vinove loze na površini zasađenoj vinovom lozom. |
2. |
‚Sadnja’ znači konačna sadnja vinove loze ili njezinih dijelova, cijepljenih ili necijepljenih, u svrhu proizvodnje grožđa ili uspostave rasadnika loznih cjepova. |
3. |
‚Nacjepljivanje’ znači cijepljenje vinove loze koja je već prethodno bila cijepljena. |
4. |
‚Svježe grožđe’ znači plod vinove loze koji se koristi za proizvodnju vina, dozreo ili djelomično prosušen, može biti izmuljan ili isprešan uobičajenim postupcima u proizvodnji vina i može spontano započeti alkoholnu fermentaciju. |
5. |
‚Alkoholizirani mošt’ znači proizvod koji:
|
6. |
‚Sok od grožđa’ znači nefermentirani tekući proizvod prikladan za fermentaciju, dobiven:
|
7. |
‚Koncentrirani sok od grožđa’ znači nekaramelizirani sok od grožđa dobiven djelomičnom dehidracijom soka od grožđa koja se provodi bilo kojim dopuštenim postupkom, osim direktnim zagrijavanjem. Refraktometrijsko očitanje pri temperaturi od 20 °C ne smije biti manje od 50,9 %. Stvarna alkoholna jakost koncentriranog soka od grožđa ne smije biti veća od 1 %vol. |
8. |
‚Vinski talog’ znači ostaci:
|
9. |
‚Komina’ znači fermentirani ili nefermentirani ostaci nakon prešanja svježeg grožđa. |
10. |
‚Piquette’ znači proizvod dobiven:
|
11. |
‚Vino pojačano za destilaciju’ znači proizvod koji:
|
12. |
‚Cuvée’ znači:
|
13. |
‚Stvarna alkoholna jakost izražena volumenom’ znači volumni udio čistoga alkohola koji je sadržan u 100 volumnih dijelova proizvoda pri temperaturi od 20 °C. |
14. |
‚Potencijalna alkoholna jakost izražena volumenom’ znači volumni udio čistog alkohola pri temperaturi od 20 °C koji bi se dobio fermentacijom ukupne količine šećera sadržane u 100 volumnih dijelova proizvoda pri toj temperaturi. |
15. |
‚Ukupna alkoholna jakost izražena volumenom’ znači zbroj stvarne i potencijalne alkoholne jakosti izražene volumenom. |
16. |
‚Prirodna alkoholna jakost izražena volumenom’ znači ukupnu alkoholnu jakost proizvoda izraženu volumenom prije bilo kakvog pojačavanja. |
17. |
‚Stvarna alkoholna jakost izražena masom’ znači kilograme čistog alkohola sadržane u 100 kilograma proizvoda. |
18. |
‚Potencijalna alkoholna jakost izražena masom’ znači kilograme čistog alkohola koji bi se dobili fermentacijom ukupne količine šećera koja je sadržana u 100 kilograma proizvoda. |
19. |
‚Ukupna alkoholna jakost izražena masom’ znači zbroj stvarne i potencijalne alkoholne jakosti izražene masom.” |
PRILOG II.
PRILOG X.b
PRORAČUN ZA PROGRAME POTPORE (IZ ČLANKA 103.N STAVKA 1.)
u 1000 EUR |
||||||
Proračunska godina |
2009. |
2010. |
2011. |
2012. |
2013. |
od 2014. nadalje |
BG |
15 608 |
21 234 |
22 022 |
27 077 |
26 742 |
26 762 |
CZ |
2 979 |
4 076 |
4 217 |
5 217 |
5 151 |
5 155 |
DE |
22 891 |
30 963 |
32 190 |
39 341 |
38 867 |
38 895 |
EL |
14 286 |
19 167 |
19 840 |
24 237 |
23 945 |
23 963 |
ES |
213 820 |
284 219 |
279 038 |
358 000 |
352 774 |
353 081 |
FR |
171 909 |
226 814 |
224 055 |
284 299 |
280 311 |
280 545 |
IT (1) |
238 223 |
298 263 |
294 135 |
341 174 |
336 736 |
336 997 |
CY |
2 749 |
3 704 |
3 801 |
4 689 |
4 643 |
4 646 |
LT |
30 |
37 |
45 |
45 |
45 |
45 |
LU |
344 |
467 |
485 |
595 |
587 |
588 |
HU |
16 816 |
23 014 |
23 809 |
29 455 |
29 081 |
29 103 |
MT |
232 |
318 |
329 |
407 |
401 |
402 |
AT |
8 038 |
10 888 |
11 313 |
13 846 |
13 678 |
13 688 |
PT |
37 802 |
51 627 |
53 457 |
65 989 |
65 160 |
65 208 |
RO |
42 100 |
42 100 |
42 100 |
42 100 |
42 100 |
42 100 |
SI |
3 522 |
3 770 |
3 937 |
5 119 |
5 041 |
5 045 |
SK |
2 938 |
4 022 |
4 160 |
5 147 |
5 082 |
5 085 |
UK |
0 |
61 |
67 |
124 |
120 |
120 |
PRILOG X.c
PRORAČUNSKA DODJELA ZA RURALNI RAZVOJ (IZ ČLANKA 190.A STAVKA 3.)
u 1000 EUR |
|||
Proračunska godina |
2009. |
2010. |
od 2011. nadalje |
BG |
— |
— |
— |
CZ |
— |
— |
— |
DE |
— |
— |
— |
EL |
— |
— |
— |
ES |
15 491 |
30 950 |
46 441 |
FR |
11 849 |
23 663 |
35 512 |
IT |
13 160 |
26 287 |
39 447 |
CY |
— |
— |
— |
LT |
— |
— |
— |
LU |
— |
— |
— |
HU |
— |
— |
— |
MT |
— |
— |
— |
AT |
— |
— |
— |
PT |
— |
— |
— |
RO |
— |
— |
— |
SI |
— |
1 050 |
1 050 |
SK |
— |
— |
— |
UK |
160 |
160 |
160 |
PRILOG X.d
PRORAČUN ZA PROGRAM KRČENJA
Proračun za program krčenja iz članka 85.s stavka 3. iznosi:
(a) |
za vinsku godinu 2008./2009. (proračunska godina 2009.): EUR 464 000 000; |
(b) |
za vinsku godinu 2009./2010. (proračunska godina 2010.): EUR 334 000 000; |
(c) |
za vinsku godinu 2010./2011. (proračunska godina 2011.): EUR 276 000 000. |
PRILOG X.e
POVRŠINE KOJE DRŽAVE ČLANICE MOGU PROGLASITI NEPRIHVATLJIVIMA ZA PROGRAM KRČENJA (IZ ČLANKA 85.U STAVAKA 1., 2. I 5.)
u hektarima |
||
Država članica |
Ukupna površina zasađena lozom |
Površine iz članka 85.u stavka 5. |
BG |
135 760 |
4 073 |
CZ |
19 081 |
572 |
DE |
102 432 |
3 073 |
EL |
69 907 |
2 097 |
ES |
1 099 765 |
32 993 |
FR |
879 859 |
26 396 |
IT |
730 439 |
21 913 |
CY |
15 023 |
451 |
LU |
1 299 |
39 |
HU |
85 260 |
2 558 |
MT |
910 |
27 |
AT |
50 681 |
1 520 |
PT |
238 831 |
7 165 |
RO |
178 101 |
5 343 |
SI |
16 704 |
501 |
SK |
21 531 |
646 |
(1) Nacionalne gornje granice iz Priloga VIII. Uredbi (EZ) br. 1782/2003 za Italiju za godine 2008., 2009. i 2010. smanjuju se za 20 milijuna EUR i ti su iznosi uvršteni u proračunske iznose za Italiju za godine 2009., 2010. i 2011. kako su navedeni u ovoj tablici.
PRILOG III.
PRILOG XI.b
KATEGORIJE PROIZVODA OD GROŽĐA I VINA
1. Vino
Vino je proizvod dobiven isključivo potpunom ili djelomičnom alkoholnom fermentacijom izmuljanog ili cijelog svježeg grožđa ili mošta.
Vino:
(a) |
ima, neovisno o primjeni postupaka navedenih u točki B Priloga XV.a, stvarnu alkoholnu jakost od najmanje 8,5 % vol. ako je proizvedeno od grožđa ubranoga u vinorodnim zonama A i B iz Dodatka ovom Prilogu, i najmanje 9 % vol. u drugim vinorodnim zonama; |
(b) |
ako se radi o vinu sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla, odstupajući od minimalne stvarne alkoholne jakosti, neovisno o primjeni postupaka navedenih u točki B Priloga XV.a, stvarnu alkoholnu jakost najmanje 4,5 % vol. |
(c) |
ima ukupnu alkoholnu jakost najviše 15 % vol. Iznimno:
|
(d) |
ima, osim kod odstupanja koja Komisija može donijeti u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., ukupnu kiselost, izraženu kao vinska kiselina, najmanje 3,5 grama po litri ili 46,6 miliekvivalenata po litri. |
‚Retsina’ je vino proizvedeno isključivo na zemljopisnom području Grčke, za čiju se proizvodnju koristi mošt tretiran smolom alepskoga bora. Uporaba smole alepskoga bora dopuštena je samo u svrhu proizvodnje vina ,Retsina’, pod uvjetima propisanima grčkim mjerodavnim odredbama.
Odstupajući od točke (b), ‚Tokaji eszencia’ i „Tokajská esencia’ smatraju se vinima.
2. Mlado vino u fermentaciji
Mlado vino u fermentaciji je proizvod u kojem alkoholna fermentacija još nije završena i koje još nije odvojeno od svoga taloga.
3. Likersko vino
Likersko vino je proizvod:
(a) |
koji ima stvarnu alkoholnu jakost od najmanje 15 % vol. i najviše 22 % vol.; |
(b) |
koje ima ukupnu alkoholnu jakost od najmanje 17,5 % vol., osim za određena likerska vina sa oznakom izvornosti ili oznakom zemljopisnog podrijetla i navedena su na popisu koji sastavlja Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4.; |
(c) |
koji je dobiven od:
|
(d) |
koji ima početnu prirodnu alkoholnu jakost od najmanje 12 % vol., osim kod određenih likerskih vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla koja su navedena na popisu koji sastavlja Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4.; |
(e) |
kojemu su dodani:
|
(f) |
kojemu su dodani, iznimno od točke (e), kad je riječ o određenim likerskim vinima sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla koja su navedena na popisu koji sastavlja Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4.:
|
4. Pjenušavo vino
Pjenušavo vino je proizvod:
(a) |
koji se dobiva primarnom ili sekundarnom alkoholnom fermentacijom:
|
(b) |
kod kojeg se pri otvaranju posude oslobađa ugljik-dioksid koji je nastao isključivo fermentacijom; |
(c) |
koji je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenoga ugljik-dioksida pod tlakom od najmanje 3 bara; |
(d) |
za koje ukupna alkoholna jakost cuvéea namijenjenog njegovoj pripremi ne smije biti manji od 8,5 % vol. |
5. Kvalitetno pjenušavo vino
Kvalitetno pjenušavo vino je proizvod:
(a) |
koji se dobiva primarnom ili sekundarnom alkoholnom fermentacijom:
|
(b) |
kod kojeg se pri otvaranju posude oslobađa ugljik-dioksid koji je nastao isključivo fermentacijom; |
(c) |
koji je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenog ugljik-dioksida pod tlakom od najmanje 3,5 bara; |
(d) |
za koje ukupna alkoholna jakost cuvéea namijenjena njegovoj pripremi ne smije biti manja od 9 % vol. |
6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino
Kvalitetno aromatično pjenušavo vino je kvalitetno pjenušavo vino:
(a) |
koje se, kad predstavlja cuvée, dobiva samo uporabom mošta ili mošta u fermentaciji koji potječe od specifičnih sorata vinove loze s popisa koji sastavlja Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. Kvalitetna aromatična pjenušava vina proizvedena na tradicionalan način korištenjem vina koje predstavlja cuvée određuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4.; |
(b) |
koje je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenog ugljik-dioksida pod tlakom od najmanje 3 bara; |
(c) |
koje ima stvarnu alkoholnu jakost najmanje 6 % vol.; |
(d) |
koje ima ukupnu alkoholnu jakost najmanje 10 % vol.. |
Posebna pravila koja se odnose na dodatne karakteristike ili uvjete proizvodnje i prometa donosi Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4.
7. Gazirano pjenušavo vino
Gazirano pjenušavo vino proizvod je:
(a) |
koji se dobiva od vina bez zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla; |
(b) |
koji oslobađa, kad se posuda otvori, ugljik-dioksid koji u cijelosti ili djelomično potječe od dodatka tog plina; |
(c) |
koji je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenog ugljik-dioksida pod tlakom od najmanje 3 bara. |
8. Biser vino
Biser vino proizvod je:
(a) |
koji se dobiva od vina, pod uvjetom da to vino ima ukupnu alkoholnu jakost najmanje 9 % vol.; |
(b) |
koji ima stvarnu alkoholnu jakost najmanje 7 % vol.; |
(c) |
koji je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenoga ugljik-dioksida pod tlakom od najmanje 1 bar i najviše 2,5 bara; |
(d) |
koji se čuva u posudama kapaciteta 60 litara ili manje. |
9. Gazirano biser vino
Gazirano biser vino proizvod je:
(a) |
koji se dobiva od vina; |
(b) |
koji ima stvarnu alkoholnu jakost najmanje 7 % vol. i ukupnu alkoholnu jakost najmanje 9 % vol.; |
(c) |
koji je u zatvorenoj posudi pri temperaturi od 20 °C radi otopljenog ugljik-dioksida, koji je u cijelosti ili djelomično dodan, pod tlakom od najmanje 1 bar i najviše 2,5 bara; |
(d) |
koji se čuva u posudama kapaciteta 60 litara ili manje. |
10. Mošt od grožđa
Mošt od grožđa je tekući proizvod dobiven od svježeg grožđa prirodnim putem ili fizikalnim postupcima. Najveća dopuštena stvarna alkoholna jakost mošta je 1 % vol.
11. Djelomično fermentirani mošt
Mošt u fermentaciji proizvod je koji se dobiva fermentacijom mošta, koji ima stvarnu alkoholnu jakost veću od 1 % vol., ali manju od tri petine ukupne volumne alkoholne jakosti.
12. Djelomično fermentirani mošt ekstrahiran iz prosušenog grožđa
Mošt u fermentaciji ekstrahiran iz prosušenog grožđa proizvod je koji se dobiva djelomičnom fermentacijom mošta dobivenog iz prosušenog grožđa, čiji je ukupan sadržaj šećera prije fermentacije najmanje 272 grama po litri, a prirodna i stvarna alkoholna jakost najmanje 8 % vol. Međutim, neka vina, koja određuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., koja ispunjavaju ove zahtjeve ne smatraju se moštom u fermentaciji ekstrahiranim iz prosušenog grožđa.
13. Koncentrirani mošt
Koncentrirani mošt je nekaramelizirani mošt koji se dobiva djelomičnom dehidracijom mošta bilo kojom dopuštenim postupkom, osim neposrednim zagrijavanjem, tako da vrijednost izmjerena na refraktometru, koji se koristi u skladu s dopuštenom metodom iz članka 120.g, na temperaturi od 20 °C nije manja od 50,9 %.
Najveća dopuštena stvarna alkoholna jakost koncentriranog mošta je do 1 % vol.
14. Rektificirani koncentrirani mošt
Rektificirani koncentrirani mošt je tekući nekaramelizirani proizvod:
(a) |
koji se dobiva djelomičnom dehidracijom mošta bilo kojim dopuštenim postupkom, osim neposrednim zagrijavanjem, tako da vrijednost izmjerena na refraktometru, koji se koristi u skladu s dopuštenom metodom iz članka 120.g, na temperaturi od 20 °C koja nije manja od 61,7 %; |
(b) |
koji je prošao dopušteni postupak otkiseljavanja i uklanjanja sastojaka s iznimkom šećera; |
(c) |
sljedećih svojstava:
|
Najveća dopuštena stvarna alkoholna jakost rektificiranog koncentriranog mošta je do 1 % vol.
15. Vino od prosušenoga grožđa
Vino od prosušenoga grožđa proizvod je koji:
(a) |
je proizveden bez pojačavanja od grožđa djelomičnom dehidracijom na suncu ili u sjeni, |
(b) |
ima ukupnu alkoholnu jakost najmanje 16 % vol. i stvarnu alkoholnu jakost najmanje 9 % vol., |
(c) |
ima prirodnu alkoholnu jakost najmanje 16 % vol. (ili 272 g šećera/litra). |
16. Vino od prezreloga grožđa
Vino od prezreloga grožđa proizvod je koji:
(a) |
je proizveden bez pojačavanja, |
(b) |
ima prirodnu alkoholnu jakost najmanje 15 % vol., |
(c) |
ima ukupnu alkoholnu jakost najmanje 15 % vol. i stvarnu alkoholnu jakost najmanje 12 % vol. |
Države članice mogu propisati razdoblje starenja za ovaj proizvod.
17. Vinski ocat
Vinski ocat je ocat koji:
(a) |
se dobiva isključivo octenim fermentacijom vina; |
(b) |
ima ukupan sadržaj kiselina najmanje 60 g po litri, izraženo kao octena kiselina. |
Dodatak Prilogu XI.b
Vinorodne zone
Vinorodne su zone sljedeće:
1. |
Vinorodna zona A obuhvaća: (a) u Njemačkoj: površine zasađene vinovom lozom, osim onih koje su obuhvaćene stavkom 2. točkom (a); (b) u Luksemburgu: vinorodna regija Luksemburga; (c) u Belgiji, Danskoj, Irskoj, Nizozemskoj, Poljskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini: vinorodna područja tih država; (d) u Češkoj Republici: vinorodna regija pokrajine Čechy. |
2. |
Vinorodna zona B obuhvaća:
|
3. |
Vinorodna zona C I. obuhvaća:
|
4. |
Vinorodna zona C II. obuhvaća:
|
5. |
Vinorodna zona C III. (a) obuhvaća:
|
6. |
Vinorodna zona C III. (b) obuhvaća:
|
7. |
Granice područja upravnih jedinica iz ovog Priloga proizlazi iz nacionalnih propisa koji su na snazi od 15. prosinca 1981., a za Španjolsku iz nacionalnih propisa na snazi od 1. ožujka 1986. i za Portugal iz nacionalnih propisa na snazi od 1. ožujka 1998. |
PRILOG IV.
PRILOG XV.a
POJAČAVANJE, DOKISELJAVANJE I OTKISELJAVANJE U ODREĐENIM VINORODNIM ZONAMA
A. Ograničenja za pojačavanje
1. |
Ako je to potrebno zbog klimatskih uvjeta u određenim vinorodnim zonama Zajednice iz Dodatka Prilogu XI.b, dotične države članice mogu dopustiti povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti u svježem grožđu, moštu, moštu u fermentaciji, mladom vinu u fermentaciji te vinu dobivenom od sorata vinove loze koje se mogu razvrstati u skladu s člankom 120.a stavkom 2. |
2. |
Povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti postiže se pomoću enoloških postupaka iz točke B ne smije premašiti sljedeća ograničenja:
|
3. |
U godinama iznimno nepovoljnih klimatskih uvjeta, države članice mogu zatražiti da se ograničenja propisana stavkom 2. povećaju za 0,5 %. Kao odgovor na takav zahtjev Komisija će što je prije moguće predložiti nacrt zakonodavne mjere Upravljačkom odboru iz članka 195. stavka 1. Komisija će nastojati donijeti odluku u roku četiri tjedna od podnošenja zahtjeva. |
B. Postupci pojačavanja
1. |
Povećanje prirodne volumne alkoholne jakosti predviđeno točkom A provodi se samo:
|
2. |
Postupci iz stavka 1. međusobno se isključuju kada je vino ili mošt pojačano koncentriranim moštom ili rektificiranim koncentriranim moštom i kada je plaćena potpora na temelju članka 103.y. |
3. |
Dodavanje saharoze propisano stavkom 1. točkama (a) i (b) smije se obaviti samo suhim postupkom i samo na ovim područjima:
Međutim, nadležna tijela mogu iznimno odobriti pojačavanje suhim postupkom u gore navedenim francuskim departmanima. Francuska o svakom takvom odobrenju odmah obavještava Komisiju i ostale države članice. |
4. |
Dodavanje koncentriranoga mošta ili rektificiranog koncentriranog mošta ne smije dovesti do povećanja početnog volumena svježeg zgnječenoga grožđa, mošta, mošta u fermentaciji ili mladoga vina u fermentaciji za više od 11 % u vinorodnoj zoni A, 8 % u vinorodnoj zoni B i 6,5 % u vinorodnoj zoni C iz Dodatka Prilogu XI.b. |
5. |
Koncentriranjem mošta ili vina obrađenog postupcima iz stavka 1.:
|
6. |
Postupcima iz stavaka 1. i 5. ne smije se povećati ukupna alkoholna jakost svježeg grožđa, mošta, mošta u fermentaciji, mladog vina u fermentaciji te vina:
|
7. |
Iznimno od stavka 6. države članice mogu:
|
C. Dokiseljavanje i otkiseljavanje
1. |
Svježe grožđe, mošt, mošt u fermentaciji, mlado vino u fermentaciji i vino mogu se podvrgnuti:
|
2. |
Dokiseljavanje proizvoda, osim vina, iz stavka 1. može se obaviti samo do vrijednosti 1,50 g/l izraženo kao vinska kiselina ili 20 miliekvivalenata po litri. |
3. |
Dokiseljavanje vina može se obaviti samo do vrijednosti 2,50 g/l izraženo kao vinska kiselina ili 33,3 miliekvivalenata po litri. |
4. |
Otkiseljavanje vina može se obaviti samo do vrijednosti 1 g/l izraženo kao vinska kiselina ili 13,3 miliekvivalenata po litri. |
5. |
Mošt namijenjen ugušćivanju može se djelomično otkiseliti. |
6. |
Neovisno o stavku 1., u godinama izvanrednih klimatskih prilika države članice mogu odobriti dokiseljavanje proizvoda iz stavka 1. u vinorodnim zonama A i B iz Dodatka Prilogu XI.b, i to pod uvjetima iz stavaka 2. i 3. |
7. |
Dokiseljavanje i pojačavanje, osim u slučaju izuzeća o kojemu odlučuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., te dokiseljavanje i otkiseljavanje jednog te istog proizvoda međusobno se isključuju. |
D. Postupci
1. |
Ni jedan se postupak iz točaka B i C, osim dokiseljavanja i otkiseljavanja vina, ne odobrava, osim ako se provodi prema uvjetima koje odredi Komisija, u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. u trenutku kad se svježe grožđe, mošt, mošt u fermentaciji ili mlado vino fermentaciji pretvaraju u vino ili koje drugo piće namijenjeno neposrednoj ljudskoj potrošnji iz članka 1. stavka 1. točke (l), osim pjenušavog vina ili gaziranog pjenušavog vina u vinorodnoj zoni u kojoj je upotrijebljeno svježe grožđe ubrano. |
2. |
Postupak koncentriranja vina obavlja se u vinorodnoj zoni u kojoj je upotrijebljeno grožđe ubrano. |
3. |
Dokiseljavanje i otkiseljavanje vina obavlja se samo kod proizvođača u vinorodnoj zoni u kojoj je grožđe upotrijebljeno za proizvodnju dotičnog vina ubrano. |
4. |
O svakom postupku iz stavaka 1., 2. i 3. obavješćuju se nadležna tijela. Isto vrijedi i za količine koncentriranog mošta, rektificiranog koncentriranog mošta ili saharoze koje u svrhu obavljanja svoje djelatnosti fizičke ili pravne osobe ili skupine osoba, ponajprije proizvođači, punitelji, prerađivači i trgovci, koje određuje Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4., moraju držati u isto vrijeme i na istom mjestu kao i svježe grožđe, mošt, mošt u fermentaciji i vino u rinfuzi. Međutim, slanje obavijesti o tim količinama može se zamijeniti upisivanjem u evidenciju ulaza robe i uporabe zaliha. |
5. |
Svaki postupak iz točke B i C evidentira se na popratnom dokumentu iz članka 185.c pod čijim se pokrićem stavljaju u promet proizvodi koji su bili podvrgnuti tim postupcima. |
6. |
Ti se postupci, osim u slučaju odstupanja koja su opravdana izvanrednim klimatskim prilikama, ne smiju provoditi:
|
7. |
Neovisno o stavku 6. koncentriranje hlađenjem te dokiseljavanje i otkiseljavanje vina može se provoditi tijekom čitave godine. |
PRILOG XV.b
OGRANIČENJA
A. Općenito
1. |
Svi dopušteni enološki postupci isključuju dodavanje vode, osim kad to zahtijeva specifična tehnološka potreba. |
2. |
Svi dopušteni enološki postupci isključuju dodavanje alkohola, osim kod postupaka koji se odnose na proizvodnju svježeg mošta čija je fermentacija zaustavljena dodavanjem alkohola, likerskog vina, pjenušavog vina, vina pojačanog za destilaciju i biser vina. |
3. |
Vino pojačano za destilaciju upotrebljava se samo za destilaciju. |
B. Svježe grožđe, mošt i sok od grožđa
1. |
Svježi mošt, u kojem je fermentacija zaustavljena dodavanjem alkohola, upotrebljava se samo tijekom pripremne faze proizvoda koji nisu obuhvaćeni oznakama KN 2204 10, 2204 21 i 2204 29. To ne dovodi u pitanje bilo koje strože odredbe koje države članice mogu na svom području primjenjivati na pripremu proizvoda koji nisu obuhvaćeni oznakama KN 2204 10, 2204 21 i 2204 29. |
2. |
Sok od grožđa i koncentrirani sok od grožđa ne smiju se prerađivati u vino i dodavati vinu. Alkoholna fermentacija tih proizvoda zabranjena je na području Zajednice. |
3. |
Odredbe stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na proizvode od kojih se u Ujedinjenoj Kraljevini, Irskoj i Poljskoj proizvode proizvodi koji su obuhvaćeni oznakom KN 2206 00 za koje države članice mogu odobriti uporabu složenog naziva koje obuhvaća riječ ,vino’. |
4. |
Mošt u fermentaciji ekstrahiran iz prosušenog grožđa stavlja se na tržište samo za proizvodnju likerskih vina, i to samo u vinorodnim regijama u kojima je takav način uporabe 1. siječnja 1985. bio tradicionalan te za proizvodnju vina iz prezrelog grožđa. |
5. |
Osim ako Vijeće drukčije ne odluči sukladno međunarodnim obvezama Zajednice, svježe grožđe, mošt, mošt u fermentaciji, koncentrirani mošt, rektificirani koncentrirani mošt, mošt u kojem je fermentacija zaustavljena dodavanjem alkohola, sok od grožđa, koncentrirani sok od grožđa i vino, ili mješavine tih proizvoda, podrijetlom iz trećih zemalja ne smiju se prerađivati u proizvode iz Priloga XI.b ili dodavati tim proizvodima na području Zajednice. |
C. Miješanje vina
Osim ako Vijeće drukčije ne odluči sukladno međunarodnim obvezama Zajednice, u Zajednici je zabranjeno miješanje (kupaža) vina podrijetlom iz treće zemlje s vinom iz Zajednice i miješanje (kupaža) vina podrijetlom iz trećih zemalja.
D. Sporedni proizvodi
1. |
Zabranjeno je pretjerano prešanje grožđa. Države članice, uzimajući u obzir lokalne i tehničke uvjete, odlučuju o minimalnoj količini alkohola koja bi trebala biti sadržana u komini i vinskom talogu nakon prešanja grožđa. Države članice odlučuju da količina alkohola sadržana u sporednim proizvodima iznosi barem 5 % u odnosu na volumen alkoholna sadržan u proizvedenom vinu. |
2. |
S iznimkom alkohola, jakih alkoholnih pića i piquettea, vino ili bilo koje drugo piće namijenjeno izravnoj ljudskoj potrošnji ne smije se proizvoditi od vinskog taloga i komine. Ležanje vina na vinskom talogu ili komini ili prešanoj aszú pulpi dopušteno je pod uvjetima koje odredi Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. ako se radi o tradicionalnom postupku koji se primjenjuje pri proizvodnji ,Tokaji fordítás’ i ,Tokaji máslás’ u Mađarskoj i ,Tokajský forditáš’ i ,Tokajský mášláš’ u Slovačkoj. |
3. |
Prešanje vinskog taloga i ponovna fermentacija komine za druge namjene osim za destilaciju ili proizvodnju piquettea je zabranjeno. Filtriranje i centrifugiranje vinskog taloga ne smatra se prešanjem ako su dobiveni proizvodi zdrave, izvorne i merkantilne kakvoće. |
4. |
Piquette se, ako njegovu proizvodnju odobrava dotična država članica, upotrebljava samo za destilaciju ili za vlastitu potrošnju u domaćinstvu proizvođača vina. |
5. |
Ne dovodeći u pitanje mogućnost država članica da zahtijevaju da se sporedni proizvodi uklone pomoću destilacije, sve fizičke i pravne osobe ili skupine osoba koje imaju sporedne proizvode moraju ih zbrinuti pod uvjetima koje odredi Komisija u skladu s postupkom iz članka 195. stavka 4. |
PRILOG V.
„47. Uredba (EZ) br. 479/2008
Uredba (EZ) br. 479/2008 |
Ova Uredba |
Članak 1. |
Članak 1. stavak 1. točka (l) |
Članak 2. |
Članak 2. i dio III.a Priloga III. |
Članak 3. |
Članak 103.i |
Članak 4. |
Članak 103.j |
Članak 5. |
Članak 103.k |
Članak 6. |
Članak 103.l |
Članak 7. |
Članak 103.m |
Članak 8. |
Članak 103.n |
Članak 9. |
Članak 103.o |
Članak 10. |
Članak 103.p |
Članak 11. |
Članak 103.q |
Članak 12. |
Članak 103.r |
Članak 13. |
Članak 103.s |
Članak 14. |
Članak 103.t |
Članak 15. |
Članak 103.u |
Članak 16. |
Članak 103.v |
Članak 17. |
Članak 103.w |
Članak 18. |
Članak 103.x |
Članak 19. |
Članak 103.y |
Članak 20. |
Članak 103.z |
Članak 21. stavak 1. |
Članak 188.a stavak 5. |
Članak 21. stavak 2. prvi podstavak |
Članak 188.a stavak 6. |
Članak 21. stavak 2. drugi podstavak |
Članak 184. stavak 5. |
Članak 22. prvi stavak i točke (a) do (d) drugog stavka |
Članak 103.za |
Članak 22. drugi stavak točka (e) |
Članak 188.a stavak 7. |
Članak 23. |
Članak 190.a |
Članak 24. |
Članak 120.a stavci 2. do 6. |
Članak 25. stavak 1. |
Članak 120.a stavak 1. |
Članak 25. stavci 2., 3. i 4. |
Članak 113.d |
Članak 26. |
Članak 120.b |
Članak 27. |
Članak 120.c |
Članak 28. |
Članak 120.d |
Članak 29. |
Članak 120.e |
Članak 30. |
Članak 120.f |
Članak 31. |
Članak 120.g |
Članak 32. |
Članak 121. treći i četvrti stavak |
Članak 33. |
Članak 118.a |
Članak 34. |
Članak 118.b |
Članak 35. |
Članak 118.c |
Članak 36. |
Članak 118.d |
Članak 37. |
Članak 118.e |
Članak 38. |
Članak 118.f |
Članak 39. |
Članak 118.g |
Članak 40. |
Članak 118.h |
Članak 41. |
Članak 118.i |
Članak 42. |
Članak 118.j |
Članak 43. |
Članak 118.k |
Članak 44. |
Članak 118.l |
Članak 45. |
Članak 118.m |
Članak 46. |
Članak 118.n |
Članak 47. |
Članak 118.o |
Članak 48. |
Članak 118.p |
Članak 49. |
Članak 118.q |
Članak 50. |
Članak 118.r |
Članak 51. |
Članak 118.s |
Članak 52. |
Članak 121. prvi stavak točka (k) |
Članak 53. |
Članak 118.t |
Članak 54. |
Članak 118.u |
Članak 55. |
Članak 118.v |
Članak 56. |
Članak 121. prvi stavak točka (l) |
Članak 57. |
Članak 118.w |
Članak 58. |
Članak 118.x |
Članak 59. |
Članak 118.y |
Članak 60. |
Članak 118.z |
Članak 61. |
Članak 118.za |
Članak 62. |
Članak 118.zb |
Članak 63. |
Članak 121. prvi stavak točka (m) |
Članak 64. stavak 1. točka (a) |
Članak 122. drugi stavak |
Članak 64. stavak 1. točka (b) i članak 64. stavak 1. točka (c) podtočke i. do iv. |
Članak 122. treći stavak |
Članak 64. stavak 1. točka (c) podtočke v. do viii. |
Članak 122. četvrti stavak |
Članak 64. stavak 1. točka (e) |
Članak 125.o stavak 1. točka (a) |
Članak 64. stavak 2. |
Članak 125.o stavak 2. |
Članak 65. stavak 1. točke (a), (b) i (c) |
Članak 123. stavak 3. |
Članak 65. stavak 1. točka (d) |
Članak 125.o stavak 1. točka (b) |
Članak 65. stavak 2. |
Članak 125.o stavak 2. drugi podstavak |
Članak 66. stavak 1. |
Članak 125.o stavak 3. točka (b) |
Članak 66. stavak 2. |
Članak 125.o stavak 3. |
Članak 67. |
Članak 113.c stavci 1. i 2. |
Članak 68. |
Članak 125o. stavak 3. |
Članak 69. |
Članak 113.c stavak 3. i članak 125.o stavak 3. |
Članak 70. stavak 1. |
Članak 135. |
Članak 70. stavak 2. |
Članak 128. |
Članak 71. |
Članak 129. |
Članak 72. |
Članci 130. i 161. |
Članak 73. |
Članak 131. i članak 161. stavak 2. |
Članak 74. |
Članak 132. i članak 161. stavak 2. |
Članak 75. |
Članak 133. i članak 161. stavak 2. |
Članak 76. |
Članak 133.a |
Članak 77. |
Članci 134. i 170. |
Članak 78. |
Članak 159. |
Članak 79. |
Članak 141. stavak 1. prvi podstavak |
Članak 80. |
Članci 160. i 174. |
Članak 81. |
Članak 143. |
Članak 82. |
Članak 158.a |
Članak 83. |
Članak 144. |
Članak 84. točka (a) |
Članak 158.a stavak 4. |
Članak 84. točke (b) i (c) |
Članak 148. točke (a) i (b) |
Članak 85. stavci 1. do 3. i stavak 5. |
Članak 85.a |
Članak 85. stavak 4. |
Članak 188.a stavak 1. |
Članak 86. stavci 1. do 4. i stavak 6. |
Članak 85.b |
Članak 86. stavak 5. |
Članak 188.a stavak 2. |
Članak 87. |
Članak 85.c |
Članak 88. |
Članak 85.d |
Članak 89. |
Članak 85.e |
Članak 90. |
Članak 85.g |
Članak 91. |
Članak 85.h |
Članak 92. |
Članak 85.i |
Članak 93. |
Članak 85.j |
Članak 94. |
Članak 85.k |
Članak 95. |
Članak 85.l |
Članak 96. |
Članak 85.m |
Članak 97. |
Članak 85.n |
Članak 98. |
Članak 85.p |
Članak 99. |
Članak 85.o |
Članak 100. |
Članak 85.q |
Članak 101. |
Članak 85.r |
Članak 102. stavci 1. do 4. i stavak 5. prvi podstavak |
Članak 85.s |
Članak 102. stavak 5. drugi podstavak i stavak 6. |
Članak 188.a stavak 3. |
Članak 103. |
Članak 85.t |
Članak 104. stavci 1. do 7. i stavak 9. |
Članak 85.u |
Članak 104. stavak 8. |
Članak 188.a stavak 4. |
Članak 105. |
Članak 85.v |
Članak 106. |
Članak 85.w |
Članak 107. |
Članak 85.x |
Članak 108. |
Članak 185.a stavci 1. i 2. |
Članak 109. |
Članak 185.a stavak 3. |
Članak 110. |
Članak 185.a stavak 4. drugi podstavak |
Članak 111. |
Članak 185.b |
Članak 112. |
Članak 185.c |
Članak 113. stavak 1. |
Članak 195. stavak 2. |
Članak 113. stavak 2. |
Članak 195. stavci 3. i 4. |
Članak 114. |
Članak 190. |
Članak 115. |
Članak 192. |
Članak 116. |
Članak 194. četvrti i peti stavak |
Članak 117. točka (a) |
Članak 194. treći stavak |
Članak 117. točke (b) do (e) |
Članak 194. prvi stavak |
Članak 118. |
Članak 185.d |
Članak 119. |
Članak 182.a stavci 1. do 5. |
Članak 120. |
Članak 184. točka (8) |
Članak 121. točke (a), (b) i (c) |
Članak 185. a stavak 4. prvi podstavak i Članak 194. treći stavak |
Članak 121. točke (d) i (e) |
Članak 185.b stavak 4. |
Članak 121. točka (f) |
Članak 185.c stavak 3. |
Članak 121. točka (g) |
Članak 182.a stavak 6. |
Članci 122. do 125. |
— |
Članak 126. točka (a) |
Članak 203.b |
Članak 126. točka (b) |
Članak 191. |
Članak 127. stavak 1. |
Članak 180. prvi stavak |
Članak 127. stavak 2. |
Članak 180. drugi stavak |
Članak 129. stavak 3. |
Članak 85.f” |