EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010R0844
Commission Regulation (EU) No 844/2010 of 20 September 2010 amending Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council on energy statistics, as regards the establishment of a set of annual nuclear statistics and the adaptation of the methodological references according to NACE Rev. 2 Text with EEA relevance
Uredba Komisije (EU) br. 844/2010 od 20. rujna 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s obzirom na uspostavu skupa godišnjih statistika o nuklearnoj energiji i prilagodbu metodoloških upućivanja sukladno NACE Rev. 2 Tekst značajan za EGP
Uredba Komisije (EU) br. 844/2010 od 20. rujna 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s obzirom na uspostavu skupa godišnjih statistika o nuklearnoj energiji i prilagodbu metodoloških upućivanja sukladno NACE Rev. 2 Tekst značajan za EGP
SL L 258, 30.9.2010, p. 1–55
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Ovaj dokument objavljen je u određenim posebnim izdanjima
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 13/03/2013; stavljeno izvan snage 32013R0147
12/Sv. 002 |
HR |
Službeni list Europske unije |
236 |
32010R0844
L 258/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
20.09.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 844/2010
od 20. rujna 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s obzirom na uspostavu skupa godišnjih statistika o nuklearnoj energiji i prilagodbu metodoloških upućivanja sukladno NACE Rev. 2
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3. i članak 8.,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1099/2008 uspostavlja se zajednički okvir za proizvodnju, prosljeđivanje, vrednovanje i diseminaciju usporedivih statističkih podataka o energetici u Uniji. |
(2) |
U skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Komisija (Eurostat) bi u suradnji sa sektorom nuklearne energije u Europskoj uniji trebala utvrditi skup godišnjih statistika o nuklearnoj energiji o kojima bi se izvješćivalo i koje bi se diseminirale od 2009. godine, pri čemu ta godina predstavlja prvo izvještajno razdoblje. |
(3) |
Komisija je razvila zahtijevani skup podataka i s državama članicama raspravljala o izvedivosti, troškovima proizvodnje, povjerljivosti i opterećenju povezanom s izvješćivanjem. |
(4) |
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 i izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (2), energetske statistike trebale bi se proizvoditi u skladu s NACE Rev. 2 od 1. siječnja 2009.. |
(5) |
Uredbu (EZ) br. 1099/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi A i B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 zamjenjuju se Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. rujna 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 304, 14.11.2008., str. 1.
(2) SL L 393, 30.12.2006., str. 1.
PRILOG
„
PRILOG A
OBJAŠNJENJE POJMOVA
U ovom se Prilogu daju objašnjenja ili definicije pojmova koji se koriste u drugim prilozima.
1. ZEMLJOPISNE NAPOMENE
Sljedeće zemljopisne definicije primjenjuju se samo za potrebe statističkog izvješćivanja:
— |
Australija: bez prekomorskih područja, |
— |
Danska: bez Farskih otoka i Grenlanda, |
— |
Francuska: s Monakom, ali bez francuskih prekomorskih područja Guadeloupe, Martinique, Francuska Gvajana, Réunion, Saint Pierre i Miquelon, Nova Kaledonija, Francuska Polinezija, Wallis i Futuna, Mayotte, |
— |
Italija: sa San Marinom i Vatikanom, |
— |
Japan: s Okinawom, |
— |
Nizozemska: bez Surinama i Nizozemskih Antila, |
— |
Portugal: s Azorima i Madeirom, |
— |
Španjolska: s Kanarskim Otocima, Balearskim otocima te Ceutom i Mellillom, |
— |
Švicarska: bez Lihtenštajna, |
— |
Sjedinjene Američke Države: s 50 saveznih država, Distriktom Columbia, Američkim Djevičanskim Otocima, Portorikom i Guamom. |
2. AGREGATI
Proizvođači su razvrstani s obzirom na svrhu proizvodnje:
— |
proizvođači kojima je to glavna djelatnost: poduzeća u privatnom i javnom vlasništvu čija je glavna djelatnost proizvodnja električne energije i/ili topline za prodaju trećim stranama, |
— |
samostalni proizvođači: poduzeća u privatnom i javnom vlasništvu koja proizvode električnu energiju i/ili toplinu koja je u cijelosti ili djelomično namijenjena za njihovo vlastito korištenje za podršku njihovoj primarnoj djelatnosti. |
Napomena: Komisija nakon stupanja na snagu revidirane klasifikacije NACE može dodatno objasniti pojmove dodavanjem relevantnih oznaka NACE u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 11. stavka 2.
2.1. Sektori opskrbe i pretvorbe
Proizvodnja/domaća proizvodnja
Količine izvađenog ili proizvedenoga goriva izračunane nakon postupka za odstranjivanje neaktivnih tvari. Proizvodnja uključuje količine koje je proizvođač potrošio u procesu proizvodnje (npr. za grijanje ili rad strojeva i pomoćnih uređaja) kao i količine isporučene drugim proizvođačima energije za pretvorbu ili neke druge namjene.
‚Domaća’ se odnosi na proizvodnju iz resursa unutar dotične države.
Uvoz/izvoz
Zemljopisne definicije navedene su u dijelu ‚Zemljopisne napomene’.
Ako nije drukčije utvrđeno, ‚uvoz’ se odnosi na zemlju izvornog podrijetla (zemlju u kojoj je energent proizveden) za korištenje u toj zemlji, a ‚izvoz’ na zemlju krajnje potrošnje proizvedenog energenta.
Količine se smatraju uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to je li došlo do carinjenja ili ne.
Ako nije moguće utvrditi podrijetlo ili odredište, može se koristiti kategorija ‚Ostalo’.
Statističke se razlike mogu pojaviti ako su samo ukupni uvoz i izvoz raspoloživi na prethodno navedenom temelju, dok se zemljopisna raspodjela temelji na drukčijem istraživanju, izvoru ili konceptu. U tom se slučaju razlike uključuju u kategoriju ‚Ostalo’.
Međunarodni pomorski spremnici
Količine goriva isporučene brodovima svih zastava u međunarodnoj plovidbi. Međunarodna plovidba može se odvijati na moru, unutrašnjim jezerima i plovnim putovima te obalnim vodama. Nije uključeno sljedeće:
— |
potrošnja brodova u unutrašnjoj plovidbi. Razlika između unutrašnje i međunarodne plovidbe određuje se na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda, |
— |
potrošnja ribarskih plovila, |
— |
potrošnja vojnih snaga. |
Promjene zaliha
Razlika između početne i završne razine zaliha na državnom području.
Bruto potrošnja (izračunana)
Vrijednost koja se izračunava kako slijedi:
domaća proizvodnja + iz drugih izvora + uvoz – izvoz – međunarodni pomorski spremnici + promjene zaliha
Bruto potrošnja (zabilježena)
Količina stvarno zabilježena pomoću istraživanja u sektorima krajnjih korisnika.
Statističke razlike
Vrijednost koja se izračunava kako slijedi:
izračunana bruto potrošnja – zabilježena bruto potrošnja
Ovdje su uključene promjene zaliha kod krajnjih korisnika kada se ne mogu uključiti u kategoriju ‚Promjene zaliha’.
Treba navesti razloge za svaku veću razliku.
Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane
Količine goriva korištene za proizvodnju električne energije.
Goriva koja koriste postrojenja s barem jednom kogeneracijskom jedinicom treba navesti u kategoriji ‚Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – kogeneracijska postrojenja’.
Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)
Količine goriva korištene za proizvodnju topline i električne energije.
Proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane
Količine goriva korištene za proizvodnju topline.
Samostalni proizvođači – elektrane
Količine goriva korištene za proizvodnju električne energije.
Gorivo koja koriste postrojenja s barem jednom kogeneracijskom jedinicom treba navesti u kategoriji ‚Samostalni proizvođači – kogeneracijska postrojenja’.
Samostalni proizvođači – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja)
Količine goriva koje odgovaraju količini proizvedene električne energije i prodane topline.
Samostalni proizvođači – toplane
Količine goriva koje odgovaraju količini prodane topline.
Postrojenja za proizvodnju briketa
Količine korištene za proizvodnju goriva.
Količine korištene za grijanje i rad strojeva ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Koksare
Količine korištene u koksarama.
Količine korištene za grijanje i rad strojeva ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)
Količine lignita ili mrkog ugljena korištene za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB) ili količine treseta za proizvodnju briketa od treseta (PB).
Količine korištene za grijanje i rad strojeva ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Plinare
Količine korištene za proizvodnju plina u plinarama i postrojenjima za uplinjavanje ugljena.
Količine korištene kao gorivo za grijanje i rad strojeva ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Visoke peći
Količine koksnog ugljena i/ili bitumeniziranog ugljena (što općenito odgovara injektiranju ugljena u prahu, eng. Pulverized Coal Injection, PCI) i koksa iz koksnih peći pretvorenog u visokim pećima.
Količine korištene kao gorivo za grijanje i rad visokih peći (npr. plin iz visokih peći) ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Ukapljivanje ugljena
Količine goriva korištene za proizvodnju sintetskog ulja.
Rafinerije nafte
Količine korištene za proizvodnju naftnih derivata.
Količine korištene kao gorivo za grijanje i rad strojeva ne navode se u ovoj kategoriji, nego kao potrošnja u energetskom sektoru.
Drugdje nespomenuto – pretvorba
Količine korištene za aktivnosti pretvorbe koje nisu uključene drugdje. Ako se ova kategorija koristi, u izvješću treba obrazložiti što on obuhvaća.
2.2. Energetski sektor i krajnja potrošnja
Energetski sektor ukupno
Količine potrošene u energetici za dobivanje energije (rudarstvo, proizvodnja nafte i plina) ili za rad postrojenja za pretvorbu energije. To odgovara odjeljcima NACE-a 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 i 35.
Nisu uključene količine goriva pretvorene u druge oblike energije (navesti u sektoru pretvorbe) ili korištene za rad naftovoda, plinovoda i cjevovoda za ugljeni mulj (navesti u sektoru prometa).
Uključena je proizvodnja kemijskih materijala za nuklearnu fisiju i fuziju kao i proizvodi tih procesa.
Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane
Količine potrošene kao energija u elektranama, postrojenjima za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije i toplanama.
Rudnici ugljena
Količine potrošene u rudarstvu kao energija za vađenje i pripremu ugljena.
Ugljen izgorio u rudničkim elektranama treba navesti u sektoru pretvorbe.
Postrojenja za proizvodnju briketa
Količine potrošene kao energija u postrojenjima za proizvodnju briketa.
Koksare
Količine potrošene kao energija u koksarama.
Postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena (BKB)/briketa od treseta (PB)
Količine potrošene kao energija u postrojenjima za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta.
Plinare/Postrojenja za uplinjavanje
Količine potrošene kao energija u plinarama i postrojenjima za uplinjavanje ugljena.
Visoke peći
Količine potrošene kao energija u visokim pećima.
Ukapljivanje ugljena
Količine potrošene kao energija u postrojenjima za ukapljivanje ugljena.
Rafinerije nafte
Količine potrošene kao energija u rafinerijama nafte.
Vađenje nafte i plina
Količine potrošene kao gorivo u procesu vađenja nafte i plina i u postrojenjima za obradu prirodnog plina.
Nisu uključeni gubici cjevovoda (navesti kao gubitke u distribuciji) i količine energije korištene za rad cjevovoda (navesti u sektoru prometa).
Krajnja potrošnja ukupno
Definira (izračunava) se kako slijedi:
= neenergetsko korištenje ukupno + krajnja potrošnja energije (industrija + promet + drugi sektori)
Nisu uključene količine isporučene za pretvorbu, korištenje u energetici i gubici u distribuciji.
Neenergetsko korištenje
Energenti koji se koriste kao sirovine u raznim sektorima, tj. nisu potrošeni kao gorivo niti pretvoreni u drugo gorivo.
2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije
Krajnja potrošnja energije
Ukupna potrošnja energije u industriji, prometu i drugim sektorima.
Sektor industrije
Odnosi se na količine goriva potrošene u industrijskim poduzećima u vezi s njihovim glavnim djelatnostima.
Za postrojenja koja proizvode isključivo toplinsku energiju ili kogeneracijska postrojenja primjenjuju se samo one količine goriva potrošene za proizvodnju topline koju koristi samo postrojenje. Količine goriva potrošene za proizvodnju toplinske energije za prodaju i za proizvodnju električne energije treba navesti u odgovarajućem sektoru pretvorbe.
Željezo i čelik: odjeljci NACE-a 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 i 24.52
Kemikalije (uključujući i petrokemiju)
Kemijska i petrokemijska industrija; odjeljci NACE-a 20 i 21.
Obojeni metali
Industrija obojenih metala; odjeljci NACE-a 24.4, 24.53 i 24.54.
Nemetalni mineralni proizvodi
Industrija stakla, keramička industrija, industrija cementa i ostale industrije građevinskog materijala; odjeljak NACE-a 23.
Vozila
Industrija povezana s opremom koja se koristi za prijevoz; odjeljci NACE-a 29 i 30.
Strojevi
Proizvodi od metala, strojevi i oprema, osim prijevozne opreme; odjeljci NACE-a 25, 26, 27 i 28.
Rudarstvo i vađenje
Odjeljci NACE-a 07 (izuzev 07.21), 08 (izuzev 08.92) i 09.9; ne obuhvaća industrije za proizvodnju energije.
Hrana, piće i duhan; odjeljci NACE-a 10, 11 i 12.
Celuloza, papir i tiskanje
Uključuje umnožavanje zapisa na medijima; odjeljci NACE-a 17 i 18.
Drvo i proizvodi od drva (osim celuloze i papira); odjeljak NACE-a 16.
Građevinarstvo; odjeljci NACE-a 41, 42 i 43.
Tekstil i koža; odjeljci NACE-a 13, 14 i 15.
Drugdje nespomenuto – industrija
Potrošnja u sektorima koji nisu gore obuhvaćeni.
Sektor prometa
Energija korištena u svim djelatnostima prometa bez obzira na ekonomski sektor u kojem se ta djelatnost odvija; odjeljci NACE-a 49, 50 i 51.
Sektor prometa – željeznički promet
Sva potrošnja u željezničkom prometu, uključujući industrijske željeznice; odjeljci NACE-a 49.1 i 49.2.
Sektor prometa - unutrašnja plovidba
Količine isporučene plovilima svih zastava koja nisu uključena u međunarodnu plovidbu (vidjeti kategoriju ‚Međunarodni pomorski spremnici’). Razlika između unutrašnje i međunarodne plovidbe određuje se na temelju luke isplovljavanja i luke uplovljavanja, a ne prema zastavi ili državnoj pripadnosti broda. Odjeljak NACE-a 50.
Sektor prometa – cestovni promet
Količine korištene za cestovna vozila.
Uključeno je gorivo korišteno za poljoprivredna vozila na javnim cestama i maziva koja se koriste u cestovnim vozilima.
Nije uključena energija korištena u stacionarnim motorima (vidjeti kategoriju ‚Drugi sektori’), za traktore koji se ne nalaze na javnim cestama (vidjeti kategoriju ‚Poljoprivreda’), za cestovna vozila u vojne svrhe (vidjeti ‚Drugi sektori’ - drugdje nespomenuto), bitumen korišten za površinski sloj ceste i energija korištena za strojeve na gradilištima (vidjeti kategoriju ‚Industrija’, potkategorija ‚Građevinarstvo’). Odjeljci NACE-a 49.3 i 49.4.
Sektor prometa – cjevovodni transport
Količine korištene kao energija za podršku i rad cjevovoda pri prijenosu plina, tekućina, mulja i ostalih dobara; odjeljak NACE-a 49.5.
Uključuje energiju korištenu za crpne stanice i održavanje cjevovoda.
Ne uključuje energiju korištenu za distribuciju cjevovodom prirodnog ili industrijskog plina, tople vode ili pare od distributera do krajnjih korisnika (navesti u energetskom sektoru), energiju korištenu za krajnju distribuciju vode kućanstvima, industrijskim, komercijalnim i drugim korisnicima (navesti u kategoriji ‚Komercijalne i javne usluge’) i gubitke do kojih dolazi tijekom tog transporta između distributera i krajnjih korisnika (navesti kao gubitke u distribuciji).
Sektor prometa – međunarodni zračni promet
Količine goriva za zračni promet isporučene zrakoplovima u međunarodnom zračnom prometu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne prema državnoj pripadnosti zračnog prijevoznika. Dio odjeljka NACE-a 51.
Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici koristili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji ‚Sektor prometa – drugdje nespomenuto’) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji ‚Drugi sektori – drugdje nespomenuto’).
Sektor prometa – unutarnji zračni promet
Količine goriva za zračni promet isporučene zrakoplovima u unutarnjem zračnom prometu – komercijalne, privatne, poljoprivredne djelatnosti itd. Dio odjeljka NACE-a 51.
Uključuje gorivo za namjene koje se ne odnose na letenje, npr. ispitivanje motora na ispitnom stolu. Razlika između unutarnjeg i međunarodnog zračnog prometa određuje se na temelju mjesta polijetanja i mjesta slijetanja, a ne prema državnoj pripadnosti zračnog prijevoznika.
Ne uključuje goriva koja su zračni prijevoznici koristili za svoja cestovna vozila (navesti u kategoriji ‚Sektor prometa – drugdje nespomenuto’) i goriva za zračni promet u vojne svrhe (navesti u kategoriji ‚Drugi sektori – drugdje nespomenuto’).
Sektor prometa – drugdje nespomenuto
Količine korištene za prijevozne djelatnosti koje nisu uključene drugdje.
Uključuje goriva koja su zračni prijevoznici koristili za svoja cestovna vozila i goriva korištena u lukama za istovarivače brodova, razne vrste lučkih dizalica.
Treba navesti podatke koje ovaj naslov obuhvaća.
Drugi sektori
Sektori koji nisu posebno navedeni ili nisu dio energetskog, industrijskog ili prometnog sektora.
Drugi sektori – komercijalne i javne usluge
Goriva koja su potrošila poduzeća i uprava u javnom i privatnom sektoru.
Odjeljci NACE-a 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 i 99.
Drugi sektori – domaćinstva
Treba navesti goriva koja su potrošila sva domaćinstva, uključujući ‚domaćinstva sa zaposlenim osobljem’. Odjeljci NACE-a 97 i 98.
Drugi sektori – poljoprivreda/šumarstvo
Goriva koja su potrošili korisnici razvrstani kao poljoprivreda, lovstvo i šumarstvo; odjeljci NACE-a 01 i 02.
Drugi sektori – ribarstvo
Goriva isporučena za slatkovodno, morsko i dubokomorsko ribarstvo. Ribolov treba obuhvaćati goriva isporučena brodovima svih zastava koji su se opskrbili gorivom u zemlji (uključujući međunarodni ribolov) kao i energiju korištenu u ribarstvenoj industriji. Odjeljak NACE-a 03.
Drugi sektori – drugdje nespomenuto
To su djelatnosti koje nisu uključene nigdje drugdje. Ova kategorija uključuje potrošnju goriva u vojne svrhe mobilnog i stacionarnog karaktera (npr. za brodove, zrakoplove, cestovna vozila i u stambenim prostorima), bez obzira na to je li gorivo isporučeno za vojsku te zemlje ili neke druge zemlje. Ako se ova kategorija koristi, u izvješću treba obrazložiti što ona obuhvaća.
3. OSTALI POJMOVI
Kratice koje se koriste imaju sljedeće značenje:
— |
: |
TML |
: |
tetrametil olovo, |
— |
: |
TEL |
: |
tetraetil olovo, |
— |
: |
SBP |
: |
posebno vrelište, |
— |
: |
LPG |
: |
ukapljeni naftni plin, |
— |
: |
NGL |
: |
kondenzati prirodnog plina, |
— |
: |
LNG |
: |
ukapljeni prirodni plin, |
— |
: |
CNG |
: |
komprimirani prirodni plin. |
PRILOG B
GODIŠNJA ENERGETSKA STATISTIKA
U ovom su Prilogu opisani područje primjene, jedinice, izvještajno razdoblje, učestalost, rokovi i načini prosljeđivanja za godišnje prikupljanje energetske statistike.
Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.
1. KRUTA FOSILNA GORIVA I INDUSTRIJSKI PLINOVI
1.1. Primjenjivi energenti
Ako nije drukčije određeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve sljedeće energente:
Energent |
Definicija |
||
|
Ugljen visokog stupnja karbonizacije za korištenje u industriji i domaćinstvima. Obično sadrži manje od 10 % hlapljive tvari i sadrži visok stupanj ugljika (oko 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorična vrijednost veća od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bazi vlažnog uzorka bez pepela. |
||
|
Bitumenizirani ugljen pogodan za proizvodnju koksa prikladnog za punjenje visoke peći. Njegova je bruto kalorična vrijednost veća od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bazi vlažnog uzorka bez pepela. |
||
|
Ugljen koji se koristi za proizvodnju pare, obuhvaća sve vrste bitumeniziranog ugljena koje nisu uključene ni pod koksni ugljen ni pod antracit. Za njega je značajan veći udio hlapljive tvari nego kod antracita (više od 10 %) i manje ugljika (manje od 90 % fiksnog ugljika). Njegova je bruto kalorična vrijednost veća od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bazi vlažnog uzorka bez pepela. Ako se bitumenizirani ugljen koristi u koksarama, treba ga navesti kao koksni ugljen. |
||
|
Odnosi se na neaglomerirani ugljen čija je bruto kalorična vrijednost između 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) i 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) i sadrži više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez minerala. |
||
|
Neaglomerirani ugljen čija je bruto kalorična vrijednost manja od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) i sadrži više od 31 % hlapljive tvari na bazi suhog uzorka bez minerala. U ovoj se kategoriji navodi proizvodnja uljnog škriljevca i katranskog pijeska s izravnim izgaranjem. U ovoj se kategoriji također navode uljni škriljevac i katranski pijesak koji se koriste kao input za ostale procese pretvorbe. Ovdje se navodi dio uljnog škriljevca ili katranskog pijeska potrošenih u procesu pretvorbe. Uljni škriljevac i ostale proizvode dobivene ukapljivanjem treba navesti u Godišnjem upitniku o nafti. |
||
|
Gorivi, meki, porozni ili komprimirani fosilni sedimentni talog biljnog podrijetla s visokim udjelom vlage (do 90 % u neobrađenom stanju), koji se lako reže, svijetlosmeđe do tamnosmeđe boje. Treset za neenergetsko korištenje ne ulazi u ovu kategoriju. Ovom se definicijom ne dovode u pitanje definicija obnovljivih izvora energija iz Direktive 2009/28/EZ i Smjernice IPCC-a iz 2006. godine o nacionalnoj evidenciji stakleničkih plinova. |
||
|
Složeno gorivo proizvedeno od praha kamenog ugljena uz dodatak vezivnog sredstva. Količina briketa proizvedenog od kamenog ugljena može stoga biti malo veća od stvarne količine ugljena koji je potrošen u procesu pretvorbe. |
||
|
Kruti ostatak koji se dobije karbonizacijom ugljena, prije svega koksnog ugljena, na visokoj temperaturi, ima nizak stupanj vlažnosti i sadrži mali postotak hlapljive tvari. Koks iz koksnih peći uglavnom se koristi u industriji željeza i čelika kao izvor energije i kemijsko sredstvo. U ovoj se kategoriji navode koksni ostatak i ljevaonički koks. U ovoj se kategoriji navodi i polukoks (kruti ostatak koji se dobije karbonizacijom ugljena na niskoj temperaturi). Polukoks se koristi kao gorivo u domaćinstvima ili u samim postrojenjima za pretvorbu. Ova kategorija također uključuje koks, koksni ostatak i polukoks koji se dobije od lignita/mrkog ugljena. |
||
|
Nusproizvod kamenog ugljena koji se koristi za proizvodnju gradskog plina u plinarama. Koksni se plin koristi za grijanje. |
||
|
Proizvodi se destruktivnom destilacijom bitumeniziranog ugljena. Ugljeni je katran tekući nusproizvod destilacije ugljena koji se koristi za dobivanje koksa u koksarama ili se proizvodi od mrkog ugljena (katran otporan na niske temperature). Ugljeni se katran može dalje destilirati u različite organske proizvode (npr. benzen, toluen, naftalen), što bi se obično navelo kao sirovine u petrokemijskoj industriji. |
||
|
BKB je sastavljeno gorivo proizvedeno od lignita/mrkog ugljena briketiranjem pod visokim tlakom bez dodavanja vezivnog sredstva. Te vrijednosti uključuju brikete od treseta, osušeni fini lignit i prah lignita. |
||
|
Obuhvaća sve vrste plina koji je proizveden u postrojenjima javnih poduzeća ili u privatnim postrojenjima, čija je glavna djelatnost proizvodnja, transport i distribucija plina. Uključuje plin proizveden karbonizacijom (uključujući plin proizveden u koksarama i modificiran u plin iz plinare) potpunim uplinjavanjem, obogaćen naftnim derivatima ili ne (ukapljeni naftni plin, ostaci loživog ulja itd.) te preoblikovanjem i jednostavnim miješanjem plinova i/ili zraka; što se navodi u recima ‚Iz drugih izvora’. U sektoru pretvorbe navode se količine plina iz plinare koje su modificirane u miješani prirodni plin koji će se distribuirati i trošiti u okviru plinske mreže. Proizvodnju drugih ugljenih plinova (tj. plina iz koksnih peći, plina iz visokih peći i plina iz peći s kisikom u čeličanama) treba navesti u stupcima koji se odnose na takve plinove, a ne na proizvodnju plinova iz plinara. Ugljene plinove koji su dovedeni u plinare treba navesti (u vlastitom stupcu) u sektoru pretvorbe u retku za plinare. Ukupnu količinu plina iz plinare koja nastaje kao rezultat prijenosa drugih ugljenih plinova treba navesti u retku za proizvodnju plina iz plinare. |
||
|
Dobiva se kao nusproizvod u proizvodnji koksa iz koksnih peći za proizvodnju željeza i čelika. |
||
|
Proizvodi se tijekom izgaranja koksa u visokim pećima u industriji željeza i čelika. Rekuperira se i koristi kao gorivo dijelom unutar samog postrojenja, a dijelom u drugim procesima u industriji čelika ili u elektranama koje su opremljene za njegovo sagorijevanje. Količinu goriva treba navesti na temelju bruto kalorične vrijednosti. |
||
|
Nusproizvod u proizvodnji čelika u pećima s kisikom, dobiva se pri izlasku iz peći. Ovaj je plin također poznat i kao konvertorski plin, plin LD ili plin BOS. |
||
|
Pojam ‚kameni ugljen’ odnosi se na ugljen bruto kalorične vrijednosti veće od 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bazi vlažnog uzorka bez pepela s prosječnim faktorom reflektancije vitrinita od barem 0,6. Kameni ugljen obuhvaća sve energente od 1 do 3 (antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen). |
1.2. Popis agregata
Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.
Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom Prilogu objašnjeni su u Prilogu A.
1.2.1. Sektori opskrbe i pretvorbe
1. |
Proizvodnja |
||||
1.1. |
Od toga: podzemna Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit/mrki ugljen. |
||||
1.2. |
Od toga: nadzemna Primjenjuje se samo za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit/mrki ugljen. |
||||
2. |
Iz drugih izvora Ovdje treba razlikovati dvije potkategorije:
|
||||
2.1. |
Od toga: iz naftnih derivata Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit/mrki ugljen i treset. Npr. dodavanje naftnog koksa koksnom ugljenu za korištenje u koksarama. |
||||
2.2. |
Od toga: iz prirodnog plina Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit/mrki ugljen i treset. Npr. dodavanje prirodnog plina plinu iz plinara za izravnu krajnju potrošnju. |
||||
2.3. |
Od toga: iz obnovljivih izvora Ne primjenjuje se za antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen i lignit/mrki ugljen i treset. Npr. industrijski otpad kao vezivno sredstvo u proizvodnji briketa. |
||||
3. |
Uvoz |
||||
4. |
Izvoz |
||||
5. |
Međunarodni pomorski spremnici |
||||
6. |
Promjene zaliha Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
||||
7. |
Bruto potrošnja |
||||
8. |
Statističke razlike |
||||
9. |
Sektor pretvorbe ukupno Količine goriva korištene za primarnu ili sekundarnu pretvorbu energije (npr. ugljen u električnu energiju, plin iz koksnih peći u električnu energiju) ili za pretvorbu u derivirane energente (npr. koksni ugljen u koks). |
||||
9.1. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane |
||||
9.2. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
||||
9.3. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane |
||||
9.4. |
Od toga: samostalni proizvođači – elektrane |
||||
9.5. |
Od toga: samostalni proizvođači – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
||||
9.6. |
Od toga: samostalni proizvođači – toplane |
||||
9.7. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
||||
9.8. |
Od toga: koksare |
||||
9.9. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
||||
9.10. |
Od toga: plinare |
||||
9.11. |
Od toga: visoke peći Količine koksnog ugljena i/ili bitumeniziranog ugljena (što općenito odgovara injektiranju ugljena u prahu, eng. Pulverized Coal Injection, PCI) i koksa iz koksnih peći pretvorenog u visokim pećima. Količine korištene kao gorivo za grijanje i rad visokih peći (npr. plin iz visokih peći) ne navode se u sektoru pretvorbe, nego se navode kao potrošnja u energetskom sektoru. |
||||
9.12. |
Od toga: ukapljivanje ugljena Uljni škriljevac i ostale proizvode dobivene ukapljivanjem treba navesti u skladu s poglavljem 4. ovog Priloga. |
||||
9.13. |
Od toga: za miješani prirodni plin Količine ugljenog plina pomiješane s prirodnim plinom. |
||||
9.14. |
Od toga: drugdje nespomenuto – pretvorba |
1.2.2. Energetski sektor
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
1.2. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.3. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.6. |
Od toga: plinare |
1.7. |
Od toga: visoke peći |
1.8. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.9. |
Od toga: ukapljivanje ugljena |
1.10. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Gubici u distribuciji Gubici uslijed prijevoza i distribucije, kao i sagorijevanja industrijskih plinova. |
3. |
Krajnja potrošnja ukupno |
4. |
Neenergetsko korištenje ukupno |
4.1. |
Od toga: sektor industrije, sektor pretvorbe i energetski sektor Neenergetsko korištenje u svim podsektorima industrije, pretvorbe i energetike, npr. ugljen za proizvodnju metanola ili amonijaka. |
4.1.1. |
Pod 4.1., od toga: u petrokemijskoj industriji Neenergetsko korištenje npr. korištenje ugljena kao sirovine za proizvodnju umjetnih gnojiva te kao sirovine za ostale proizvode petrokemijske industrije. |
4.2. |
Od toga: sektor prometa Neenergetsko korištenje u svim podsektorima prometa. |
4.3. |
Od toga: drugi sektori Neenergetsko korištenje u komercijalnim i javnim službama, domaćinstvima, poljoprivredi i sektorima ‚drugdje nespomenuto – drugi sektori’. |
1.2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije
1. |
Krajnja potrošnja energije |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: željeznički promet |
3.2. |
Od toga: unutrašnja plovidba |
3.3. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2 |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
1.2.4. Uvoz i izvoz
Uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta.
Ne primjenjuje se na treset, koksni plin, plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći i plin iz peći s kisikom u čeličanama.
1.2.5. Inputi za samostalne proizvođače električne energije i topline
Inpute za samostalne proizvođače električne energije i topline treba navesti zasebno za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane.
Ovi se inputi za samostalne proizvođače navode prema glavnim djelatnostima u skladu sa sljedećom tablicom:
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.3. |
Od toga: koksare |
1.4. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.5. |
Od toga: plinare |
1.6. |
Od toga: visoke peći |
1.7. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.8. |
Od toga: ukapljivanje ugljena |
1.9. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: željeznički promet |
3.2. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
1.3. Kalorične vrijednosti
Za sljedeće glavne agregate treba navesti i bruto i neto kaloričnu vrijednost za energente iz stavka 1.1.
Ne primjenjuje se na plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći i plin iz peći s kisikom u čeličanama.
1. |
Proizvodnja |
2. |
Uvoz |
3. |
Izvoz |
4. |
Korišteno u koksarama |
5. |
Korišteno u visokim pećima |
6. |
Korišteno u proizvođačima kojima je to glavna djelatnost – elektranama, postrojenjima za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijskim postrojenjima) i toplanama |
7. |
Korišteno u industriji |
8. |
U druge svrhe |
1.4. Proizvodnja i zalihe u rudnicima
Primjenjuje se samo za kameni ugljen i lignit/mrki ugljen.
Moraju se navesti sljedeće količine:
1. |
Podzemna proizvodnja |
2. |
Površinska proizvodnja |
3. |
Iz drugih izvora |
4. |
Zalihe na završetku razdoblja |
4.1. |
Od toga: zalihe u rudnicima |
1.5. Mjerne jedinice
|
103 tona Izuzetak: za plinove (plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći i plin iz peći s kisikom u čeličanama) energetska se vrijednost mjeri izravno, pa se stoga treba koristiti mjerna jedinica TJ (na temelju bruto kalorične vrijednosti). |
||
|
MJ/t |
1.6. Odstupanja i izuzeća
Ne primjenjuju se.
2. PRIRODNI PLIN
2.1. Primjenjivi energenti
Ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na prirodni plin koji obuhvaća plinove, prije svega metan, u tekućem i plinovitom stanju, koji se pojavljuju u podzemnim nalazištima.
Ovdje su uključeni kako ‚nevezani’ plin s polja u kojima se ugljikovodici pojavljuju samo u plinovitom stanju, tako i ‚vezani’ plin proizveden zajedno sa sirovom naftom te metan dobiven u rudnicima ugljena (plin iz rudnika) ili iz slojeva ugljena (plin iz slojeva ugljena).
Nisu uključeni plinovi stvoreni anaerobnom digestijom biomase (npr. gradski plin ili plin iz kanalizacijskog mulja) niti plin iz plinare.
2.2. Popis agregata
Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.
2.2.1. Sektori opskrbe i pretvorbe
Za sljedeće se agregate navode količine izražene u jedinicama za volumen i energiju, uključujući bruto i neto kalorične vrijednosti.
1. |
Domaća proizvodnja Sve suhe tržive količine unutar nacionalnih granica uključujući off-shore proizvodnju. Proizvodnja se mjeri nakon pročišćavanja i ekstrakcije NGL-a i sumpora. Nisu uključeni gubici koji nastaju u procesima vađenja i količine koje su ponovno injektirane, ispuštene ili zapaljene. Uključene su količine korištene u okviru industrije prirodnog plina, pri dobivanju plina, u cjevovodima i postrojenjima za preradu. |
1.1 |
Od toga: vezani plin Prirodni plin proizveden zajedno sa sirovom naftom. |
1.2 |
Od toga: nevezani plin Prirodni plin koji potječe iz nalazišta koja daju ugljikovodike samo u plinovitom stanju. |
1.3 |
Od toga: plin iz rudnika Metan dobiven u rudnicima ugljena ili iz slojeva ugljena koji se cjevovodima dovodi na površinu i troši se u ugljenokopima ili se cjevovodima dovodi do potrošača. |
2. |
Iz drugih izvora Goriva koja se miješaju s prirodnim plinom i koriste se kao mješavina. |
2.1. |
Od toga: iz naftnih derivata LPG za poboljšanje kvalitete npr. toplinske vrijednosti. |
2.2. |
Od toga: iz ugljena Industrijski plin za miješanje s prirodnim plinom. |
2.3. |
Od toga: iz obnovljivih izvora energije Bioplin za miješanje s prirodnim plinom. |
3. |
Uvoz |
4. |
Izvoz |
5. |
Međunarodni pomorski spremnici |
6. |
Promjene zaliha Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
7. |
Bruto potrošnja |
8. |
Statističke razlike Ovdje se ne primjenjuje zahtjev navođenja kaloričnih vrijednosti. |
9. |
Obnovljivi plin: početne i završne zalihe Količine plina raspoložive za dostavu tijekom ciklusa povećanja i smanjenja zaliha. To se odnosi na obnovljivi prirodni plin uskladišten u posebnim skladišnim prostorima (iscrpljena plinska i/ili naftna polja, vodonosni bazen napajanja, solna jama, miješane špilje i drugo) kao i na uskladištenje ukapljenog prirodnog plina. Nije uključen plinski jastuk. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev navođenja kaloričnih vrijednosti. |
10. |
Ispušteni plin Količina plina koji je ispušten u atmosferu na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev navođenja kaloričnih vrijednosti. |
11. |
Zapaljeni plin Količina plina koji je izgorio na crpilištu ili u pogonu za preradu plina. Ovdje se ne primjenjuje zahtjev navođenja kaloričnih vrijednosti. |
12. |
Sektor pretvorbe ukupno Količine goriva korištene za pretvorbu primarnih oblika energije u sekundarne (npr. prirodni plin u električnu energiju) ili za pretvorbu u derivirane energente (npr. prirodni plin u metanol). |
12.1. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane |
12.2. |
Od toga: samostalni proizvođači – elektrane |
12.3. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
12.4. |
Od toga: samostalni proizvođači – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
12.5. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane |
12.6. |
Od toga: samostalni proizvođači – toplane |
12.7. |
Od toga: plinare |
12.8. |
Od toga: koksare |
12.9. |
Od toga: visoke peći |
12.10. |
Od toga: pretvorba plina u tekućine Količine prirodnog plina koje se koriste kao sirovina za pretvorbu u tekućine, npr. količine goriva koje se unose u proces proizvodnje metanola za pretvorbu u metanol. |
12.11. |
Od toga: drugdje nespomenuto – pretvorba |
2.2.2. Energetski sektor
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: inputi u rafinerijama nafte |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: visoke peći |
1.6. |
Od toga: plinare |
1.7. |
Od toga: elektrane, toplane i postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
1.8. |
Od toga: ukapljivanje (LNG) ili uplinjavanje |
1.9. |
Od toga: pretvorba plina u tekućine |
1.10. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Gubici u distribuciji i prijevozu |
2.2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije
Za sve sljedeće agregate potrebno je zasebno navesti potrošnju prirodnog plina za energetsko korištenje i (kadgod je primjenjivo) za neenergetsko korištenje.
1. |
Krajnja potrošnja ukupno U ovoj kategoriji treba zasebno navesti krajnju potrošnju energije i neenergetsko korištenje. |
2. |
Sektor prometa |
2.1. |
Od toga: cestovni promet Uključuje i komprimirani prirodni plin (CNG) i bioplin. |
2.1.1. |
Od toga: udio bioplina u cestovnom prometu |
2.2. |
Od toga: cjevovodni transport |
2.3. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
3. |
Sektor industrije |
3.1. |
Od toga: željezo i čelik |
3.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
3.3. |
Od toga: obojeni metali |
3.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
3.5. |
Od toga: vozila |
3.6. |
Od toga: strojevi |
3.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
3.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
3.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
3.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
3.11. |
Od toga: građevinarstvo |
3.12. |
Od toga: tekstil i koža |
3.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
2.2.4. Uvoz i izvoz
Treba navesti ukupne količine prirodnog plina kao i udio ukapljenog prirodnog plina (LNG) i to prema zemlji podrijetla za uvoz i prema zemlji odredišta za izvoz.
2.2.5. Inputi za samostalne proizvođače električne energije i topline
Inpute za samostalne proizvođače električne energije i topline treba navesti zasebno za samostalne proizvođače - elektrane, za samostalne proizvođače - kogeneracijska postrojenja i za samostalne proizvođače - toplane.
Inputi se primjenjuju na sljedeća postrojenja ili djelatnosti:
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: inputi u rafinerijama nafte |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: plinare |
1.6. |
Od toga: visoke peći |
1.7. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje |
1.8. |
Od toga: pretvorba plina u tekućine |
1.9. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: cjevovodni transport |
3.2. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto |
2.2.6. Mogućnosti uskladištenja plina
1. |
Naziv Naziv lokacije skladišnog prostora. |
2. |
Vrsta Vrsta uskladištenja, npr. iscrpljeno plinsko polje, solna jama itd. |
3. |
Radni kapacitet Ukupni kapacitet za uskladištenje plina, od čega se oduzima plinski jastuk. Plinski jastuk je ukupan volumen plina koji je stalno neophodan za održavanje odgovarajućega tlaka u podzemnom skladištu plina i opskrbe tijekom ciklusa smanjenja zaliha. |
4. |
Vršno opterećenje Najviša razina na kojoj se plin može iscrpljivati iz dotičnog skladišnog prostora; to odgovara najvećem kapacitetu crpljenja. |
2.3. Mjerne jedinice
|
Ako nije drukčije utvrđeno, količine prirodnog plina navode se prema njegovoj energetskoj vrijednosti, tj. u TJ, na temelju bruto kalorične vrijednosti. Ako su potrebne fizičke količine, jedinica je 106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101,325 kPa) |
||
|
KJ/m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101,325 kPa) |
||
|
106 m3 uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101,325 kPa) |
||
|
106 m3/dan uz referentne uvjete za plin (15 °C, 101,325 kPa) |
2.4. Odstupanja i izuzeća
Ne primjenjuju se.
3. ELEKTRIČNA ENERGIJA I TOPLINA
3.1. Primjenjivi energenti
Ovo poglavlje obuhvaća toplinu i električnu energiju.
3.2. Popis agregata
Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.
Pojmovi koji nisu posebno pojašnjeni u ovom poglavlju objašnjeni su u Prilogu A. Definicije i jedinice navedene u poglavljima 1., 2., 4. i 5. primjenjuju se na energente iz skupine krutih fosilnih goriva i industrijskih plinova, prirodnog plina, nafte i naftnih derivata, obnovljive energije i energije iz otpada.
3.2.1. Sektori opskrbe i pretvorbe
U ovom se poglavlju primjenjuju sljedeće posebne definicije na agregate u vezi s električnom energijom i toplinom:
— |
Bruto proizvodnja električne energije: ukupna električna energija koja je proizvedena u svim predmetnim postrojenjima za proizvodnju električne energije (uključujući crpne hidroelektrane) i izmjerena na izlazima glavnih generatora. |
— |
Bruto proizvodnja topline: ukupna toplina proizvedena u postrojenju, uključuje toplinu koju koriste pomoćni uređaji postrojenja koji koriste vruću tekućinu (grijanje prostora, grijanje s tekućim gorivom itd.) i gubitke pri izmjeni topline u postrojenju/mreži, kao i toplinu koja se kao primarni oblik energije koristi u kemijskim procesima. |
— |
Neto proizvodnja električne energije: bruto proizvodnja električne energije umanjena za električnu energiju koju su potrošili pomoćni uređaji za proizvodnju električne energije i gubitke u glavnim transformatorima. |
— |
Neto proizvodnja topline: količina topline koja je isporučena distribucijskom sustavu i izračunana mjerenjem ulaznih i izlaznih tokova topline. |
Agregate spomenute u sljedećoj tablici treba navesti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost – elektrane i za samostalne proizvođače – elektrane. U okviru tih dviju vrsta elektrana i bruto i neto proizvodnja električne energije i topline moraju se navesti zasebno, kadgod je primjenjivo, za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane, za sljedeće agregate:
1. |
Proizvodnja ukupno |
1.1. |
Od toga: nuklearna energija |
1.2. |
Od toga: hidroenergija |
1.2.1. |
Od toga: udio hidroenergije proizvedene u crpnim hidroelektranama |
1.3. |
Od toga: geotermalna energija |
1.4. |
Od toga: solarna energija |
1.5. |
Od toga: energija plime i oseke, valova i oceana |
1.6. |
Od toga: energija vjetra |
1.7. |
Od toga: goriva Zapaljive i gorive tekućine, tj. one kod kojih se pri reakciji s kisikom oslobađa znatna količina topline i koje se primjenjuju izravno za proizvodnju električne energije i/ili topline. |
1.8. |
Od toga: toplinske crpke Toplina koju proizvedu toplinske crpke navodi se samo ako se ona prodaje trećim stranama (tj. u slučajevima kada se proizvodnja odvija u sektoru pretvorbe) |
1.9. |
Od toga: električni kotlovi Količine topline proizvedene u električnim kotlovima, ako se ona prodaje trećim stranama. |
1.10. |
Od toga: toplina proizvedena u kemijskim procesima Toplina koja nastaje u egzotermičkim procesima poput kemijskih reakcija. Ne uključuje otpadnu toplinu koja nastaje u energetskim procesima i koju treba navesti kao toplinu proizvedenu iz odgovarajućega goriva. |
1.11. |
Od toga: drugi izvori – električna energija (navesti) |
Agregati iz sljedeće tablice moraju se navesti kao ukupne vrijednosti, zasebno za električnu energiju i za toplinu, kadgod je primjenjivo. Za prva tri agregata iz sljedeće tablice količine se trebaju izračunavati na temelju vrijednosti navedenih u prethodnoj tablici te se s njima trebaju podudarati.
1. |
Bruto proizvodnja ukupno |
2. |
Vlastito korištenje postrojenja |
3. |
Neto proizvodnja ukupno |
4. |
Uvoz Pogledati također objašnjenje pod 5. ‚Izvoz’. |
5. |
Izvoz Količine električne energije smatraju se uvezenima ili izvezenima kada prijeđu političke granice zemlje bez obzira na to jesu li ocarinjene ili ne. Ako električna energija prolazi kroz zemlju, količina te energije prijavljuje se i kao uvoz i kao izvoz. |
6. |
Korištenje u toplinskim crpkama |
7. |
Korištenje u električnim parnim kotlovima |
8. |
Korištenje u crpnim hidroelektranama |
9. |
Korištenje za proizvodnju električne energije |
10. |
Isporučena energija Za električnu energiju: ukupna neto proizvodnja električne energije koju su proizvele sve elektrane u zemlji, umanjena za količinu korištenu istodobno u toplinskim crpkama, električnim parnim kotlovima i za crpljenje te umanjena ili uvećana za količinu električne energije za izvoz u inozemstvo ili uvoz iz inozemstva. Za toplinu: ukupna neto proizvodnja topline za prodaju koju su proizvela sva postrojenja u zemlji, umanjena za količinu topline korištenu za proizvodnju električne energije te umanjena ili uvećana za količinu topline za izvoz u inozemstvo ili uvoz iz inozemstva. |
11. |
Gubici u prijenosu i distribuciji Svi gubici koji nastaju uslijed prijenosa i distribucije električne energije i topline. Za električnu su energiju uključeni gubici u transformatorima koji se ne smatraju sastavnim dijelovima elektrana. |
12. |
Potrošnja ukupno (izračunana) |
13. |
Statistička razlika |
14. |
Potrošnja ukupno (zabilježena) |
Proizvedena električna energija, prodana toplina i korištene količine goriva, uključujući njihovu odgovarajuću ukupnu energiju (na temelju njihove neto kalorične vrijednosti, osim za prirodni plin za koji se koristi bruto kalorična vrijednost) iz goriva navedenih u sljedećoj tablici moraju se navesti zasebno za proizvođače kojima je to glavna djelatnost – elektrane i za samostalne proizvođače – elektrane. U okviru tih dviju vrsta elektrana ta se proizvodnja električne energije i topline mora navesti zasebno za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane, kadgod je primjenjivo.
1. |
Kruta goriva i industrijski plinovi |
1.1. |
Antracit |
1.2. |
Koksni ugljen |
1.3. |
Drugi bitumenizirani ugljen |
1.4. |
Sub-bituminozni ugljen |
1.5. |
Lignit/Mrki ugljen |
1.6. |
Treset |
1.7. |
Briket |
1.8. |
Koks iz koksnih peći |
1.9. |
Koksni plin |
1.10. |
Ugljeni katran |
1.11. |
BKB (briket od lignita i mrkog ugljena) |
1.12. |
Plin iz plinare |
1.13. |
Plin iz koksnih peći |
1.14. |
Plin iz visokih peći |
1.15. |
Plin iz peći s kisikom u čeličanama |
2. |
Nafta i naftni derivati |
2.1. |
Sirova nafta |
2.2. |
Kondenzati prirodnog plina (NGL) |
2.3. |
Rafinerijski plin |
2.4. |
Ukapljeni naftni plin (LPG) |
2.5. |
Laka nafta |
2.6. |
Mlazno gorivo kerozinskog tipa |
2.7. |
Ostali kerozini |
2.8. |
Plinsko ulje/dizelsko gorivo (destilirano loživo ulje) |
2.9. |
Teško loživo ulje |
2.10. |
Bitumen (uključujući Orimulsion) |
2.11. |
Naftni koks |
2.12. |
Drugi naftni derivati |
3. |
Prirodni plin |
4. |
Obnovljiva energija i energija iz otpada |
4.1. |
Industrijski otpad (neobnovljivi) |
4.2. |
Komunalni otpad (obnovljivi) |
4.3. |
Komunalni otpad (neobnovljivi) |
4.4. |
Drvo, drvni otpaci i drugi kruti otpad |
4.5. |
Deponijski plin |
4.6. |
Plin kanalizacijskog mulja |
4.7. |
Drugi bioplinovi |
4.8. |
Tekuća biogoriva |
3.2.2. Potrošnja električne energije i topline u energetskom sektoru
1. |
Energetski sektor ukupno Ne uključuje vlastito korištenje postrojenja i potrošnju u crpnim hidroelektranama, toplinskim crpkama i električnim kotlovima. |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.6. |
Od toga: plinare |
1.7. |
Od toga: visoke peći |
1.8. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.9. |
Od toga: nuklearna industrija |
1.10. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje ugljena |
1.11. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje |
1.12. |
Od toga: postrojenja za uplinjavanje (bioplin) |
1.13. |
Od toga: pretvorba plina u tekućine |
1.14. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
3.2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije
1. |
Sektor industrije |
1.1. |
Od toga: željezo i čelik |
1.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
1.3. |
Od toga: obojeni metali |
1.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
1.5. |
Od toga: vozila |
1.6. |
Od toga: strojevi |
1.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
1.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
1.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
1.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
1.11. |
Od toga: građevinarstvo |
1.12. |
Od toga: tekstil i koža |
1.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
2. |
Sektor prometa |
2.1. |
Od toga: željeznički promet |
2.2. |
Od toga: cjevovodni transport |
2.3. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
3. |
Domaćinstva |
4. |
Komercijalne i javne usluge |
5. |
Poljoprivreda/šumarstvo |
6. |
Ribarstvo |
7. |
Drugdje nespomenuto – ostalo |
3.2.4. Uvoz i izvoz
Uvoz i izvoz količina električne energije i topline po zemljama.
3.2.5. Neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja topline samostalnih proizvođača
Neto proizvodnja električne energije i neto proizvodnja topline samostalnih proizvođača električne energije i topline trebaju se navesti zasebno za kogeneracijska postrojenja, za elektrane i za toplane za sljedeća postrojenja ili djelatnosti:
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.6. |
Od toga: plinare |
1.7. |
Od toga: visoke peći |
1.8. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.9. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje ugljena |
1.10. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje (LNG) i uplinjavanje |
1.11. |
Od toga: postrojenja za uplinjavanje (bioplin) |
1.12. |
Od toga: pretvorba plina u tekućine |
1.13. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
1.14. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Svi ostali sektori: vrijedi popis agregata pod ‚3.2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije’ |
3.2.6. Inputi za samostalne proizvođače električne energije i topline
Inpute za samostalne proizvođače električne energije i topline treba navesti zasebno za samostalne proizvođače - elektrane, za samostalne proizvođače - kogeneracijska postrojenja i za samostalne proizvođače - toplane.
1. |
Za kruta goriva i industrijske plinove koje koriste samostalni proizvođači moraju se navesti količine za sljedeće energente: antracit, koksni ugljen, drugi bitumenizirani ugljen, sub-bituminozni ugljen, lignit/mrki ugljen, treset, briket, koks iz koksnih peći, koksni plin, ugljeni katran, BKB/PB, plin iz plinare, plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći i plin iz peći s kisikom u čeličanama. Njihove se ulazne količine moraju navesti za postrojenja u području sljedećih djelatnosti:
|
2. |
Za naftne derivate koje koriste samostalni proizvođači moraju se navesti količine za sljedeće energente: sirova nafta, kondenzati prirodnog plina (NGL), rafinerijski plin, ukapljeni naftni plin (LPG), laka nafta, mlazno gorivo kerozinskog tipa, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo (destilirano loživo ulje), teško loživo ulje, bitumen (uključujući Orimulsion), naftni koks i drugi naftni derivati. Njihove se ulazne količine moraju navesti za postrojenja u području sljedećih djelatnosti:
|
3. |
Za prirodni plin koji koriste samostalni proizvođači moraju se navesti količine za postrojenja u području sljedećih djelatnosti:
|
4. |
Za obnovljivu energiju i energiju iz otpada koju koriste samostalni proizvođači moraju se navesti količine za sljedeće energente: geotermalna energija, solarna toplinska energija, industrijski otpad (neobnovljivi), komunalni otpad (obnovljivi), komunalni otpad (neobnovljivi), drvo, drvni otpaci i drugi kruti otpad, deponijski plin, plin kanalizacijskog mulja, drugi bioplinovi i tekuća biogoriva. Njihove se ulazne količine moraju navesti za postrojenja u području sljedećih djelatnosti:
|
3.3. Strukturni podatci o proizvodnji električne energije i topline
3.3.1. Instalirana električna snaga i vršno opterećenje
Instaliranu električnu snagu treba navesti 31. prosinca odgovarajuće izvještajne godine.
Uključena je električna snaga elektrana i kogeneracijskih postrojenja.
Instalirana električna snaga je suma instaliranih električnih snaga svih pojedinačnih postrojenja tijekom određenog razdoblja rada. Razdoblje rada uređaja koje se pretpostavlja u svrhu ovih statistika traje neprekidno: u praksi je to 15 sati dnevno ili više. Instalirana snaga je najveća snaga koja se u punom pogonu postrojenja neprekidno isporučuje na izlazu iz elektrane. Vršno se opterećenje definira kao najveća vrijednost snage koju mreža ili kombinacija više mreža potroši ili isporuči unutar zemlje.
Instalirana električna snaga mora se navesti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače:
1. |
Ukupno |
2. |
Nuklearna energija |
3. |
Hidroenergija |
3.1. |
Od toga: crpne hidroelektrane |
4. |
Geotermalna energija |
5. |
Solarna energija |
6. |
Energija plime i oseke, valova i oceana |
7. |
Energija vjetra |
8. |
Goriva |
8.1. |
Od toga: para |
8.2. |
Od toga: unutarnje sagorijevanje |
8.3. |
Od toga: plinska turbina |
8.4. |
Od toga: postrojenja s kombiniranim ciklusom |
8.5. |
Od toga: druga postrojenja Ako se navode, dati podrobnije podatke. |
Sljedeće informacije o vršnom opterećenju moraju se navesti za mrežu:
9. |
Vršno opterećenje |
10. |
Raspoloživi kapacitet pri vršnom opterećenju |
11. |
Datum i vrijeme vršnog opterećenja |
3.3.2. Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo
Instalirana električna snaga postrojenja na gorivo mora se navesti i za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače te zasebno za svaku vrstu postrojenja na jednu ili na više vrsta goriva koji se navode u sljedećoj tablici. Za sva postrojenja na više vrsta goriva moraju se dodati podaci o tome koje se vrste goriva koriste kao primarne, a koje kao alternativne.
1. |
Postrojenja na jednu vrstu goriva |
1.1. |
Na ugljen ili proizvode od ugljena Uključeni su plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći i plin iz peći s kisikom u čeličanama. |
1.2. |
Na tekuća goriva Uključen je rafinerijski plin. |
1.3. |
Na prirodni plin Uključen je plin iz plinare. |
1.4. |
Na treset |
1.5. |
Na obnovljiva goriva i otpad |
2. |
Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva |
3. |
Na više vrsta goriva; kruta goriva i prirodni plin |
4. |
Na više vrsta goriva; tekuća goriva i prirodni plin |
5. |
Na više vrsta goriva; kruta i tekuća goriva te prirodni plin |
Sustavi s pogonom na više vrsta goriva uključuju samo one jedinice koje kontinuirano mogu sagorijevati više od jedne vrste goriva. Postrojenja s odvojenim jedinicama koje koriste različite vrste goriva treba razvrstati u odgovarajuće kategorije postrojenja s pogonom na jednu vrstu goriva.
3.4. Podaci o nuklearnoj energiji
Moraju se navesti sljedeći podaci o civilnom korištenju nuklearne energije:
1. |
Kapacitet obogaćivanja Godišnji separacijski radni kapacitet operativnih postrojenja za obogaćivanje (izotopska separacija urana) |
2. |
Proizvodni kapacitet svježih gorivnih elemenata Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva. Nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX. |
3. |
Proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX Godišnji proizvodni kapacitet postrojenja za proizvodnju goriva MOX. Gorivo MOX sadrži mješavinu plutonija i urana (miješani oksid). |
4. |
Proizvodnja svježih gorivnih elemenata Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju nuklearnoga goriva. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni. Također nisu uključena postrojenja za proizvodnju goriva MOX. |
5. |
Proizvodnja gorivnih elemenata MOX-a Proizvodnja gotovih svježih gorivnih elemenata u postrojenjima za proizvodnju goriva MOX. Gorivne šipke i drugi nedovršeni proizvodi nisu uključeni. |
6. |
Proizvodnja nuklearne topline Ukupna količina topline proizvedene u nuklearnim reaktorima za proizvodnju električne energije ili za drugu korisnu uporabu topline. |
7. |
Prosječno godišnje izgaranje konačno istrošenih ozračenih gorivnih elemenata Izračunano prosječno izgaranje gorivnih elemenata koji su konačno istrošeni u nuklearnim reaktorima tijekom dotične referentne godine. Ne uključuje privremeno istrošene gorivne elemente koji će kasnije vjerojatno biti ponovno napunjeni. |
8. |
Proizvodnja urana i plutonija u postrojenjima za preradu Uran i plutonij proizvedeni tijekom referentne godine u postrojenjima za preradu. |
9. |
Kapacitet (uran i plutonij) postrojenja za preradu Godišnji kapacitet prerade urana i plutonija. |
3.5. Mjerne jedinice
|
Električna energija: GWh Toplina: TJ Kruta goriva i industrijski plinovi: primjenjuju se mjerne jedinice iz poglavlja 1. ovog Priloga. Prirodni plin: primjenjuju se mjerne jedinice iz poglavlja 2. ovog Priloga. Nafta i naftni derivati: primjenjuju se mjerne jedinice iz poglavlja 4. ovog Priloga. Obnovljivi izvori energije i otpad: primjenjuju se mjerne jedinice iz poglavlja 5. ovog Priloga. Uran i plutonij: tHM (tone teških metala). |
||
|
Kapacitet proizvodnje električne energije: MWe Kapacitet proizvodnje topline: MWt Kapacitet obogaćivanja (izotopska separacija urana): tSWU (tone separacijskih radnih jedinica) Proizvodni kapacitet nuklearnih gorivnih elemenata: tHM (tone teških metala) |
3.6. Odstupanja i izuzeća
Za Francusku vrijedi odstupanje u vezi s izvješćivanjem agregata koji se odnose na toplinu. To odstupanje prestaje važiti čim Francuska bude mogla proslijediti ovo izvješće, a u svakom slučaju najkasnije četiri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe.
4. NAFTA I NAFTNI DERIVATI
4.1. Primjenjivi energenti
Ako nije drukčije određeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve sljedeće energente:
Energent |
Definicija |
||||||||
|
Sirova nafta je mineralno ulje prirodnog podrijetla koje sadrži mješavinu ugljikovodika i nečistoća, kao što je sumpor. Pri normalnoj temperaturi okoliša i atmosferskom tlaku u tekućem je stanju, a njezina su fizička svojstva (gustoća, viskoznost itd.) vrlo promjenjiva. Ova kategorija uključuje kondenzate s polja i pogonske kondenzate iz vezanog i nevezanog plina koji se miješaju sa sirovom naftom. |
||||||||
|
NGL su tekući ili ukapljeni ugljikovodici dobiveni iz prirodnog plina u postrojenjima za separaciju ili u pogonima za preradu plina. Kondenzati prirodnog plina uključuju etan, propan, butan (normalni i izobutan), (izo)pentan i različite pentane i više ugljikovodike (ponekad se nazivaju prirodni benzin ili kondenzati postrojenja za obradu (preradu) plina). |
||||||||
|
Rafinerijska sirovina je obrađena nafta namijenjena daljnjoj preradi (npr. loživo ulje dobiveno primarnom destilacijom ili vakuumsko plinsko ulje), ali bez miješanja. U daljnjoj preradi pretvara se u jedan ili više dijelova i/ili u gotove proizvode. Ova definicija također obuhvaća povratke iz petrokemijske industrije u rafineriju (npr. pirolitički benzin, C4 frakcije, frakcije plinskog i loživog ulja). |
||||||||
|
Aditivi su neugljikovodični spojevi dodani ili pomiješani s proizvodom zbog poboljšanja svojstava goriva (oktanski i cetanski broj, ponašanje na hladnoći itd.):
Napomena: Količine aditiva/oksidanata (alkoholi, eteri, esteri i drugi kemijski spojevi) navedeni u ovoj kategoriji moraju se odnositi na količine namijenjene za miješanje s gorivima ili na količine upotrijebljene kao gorivo. |
||||||||
|
Biobenzin i biodizel. Primjenjuju se definicije iz poglavlja 5. (Obnovljiva energija i energija iz otpada). Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji odnose se na količine biogoriva, a ne na ukupni volumen tekućina koji nastaje miješanjem s biogorivima. Nije uključena trgovina biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku); njih treba navesti prema poglavlju 5. Biogoriva koja čine dio transportnih goriva treba navesti pod odgovarajući proizvod s naznakom udjela biogoriva. |
||||||||
|
Sintetska nafta koja je dobivena iz katranskog pijeska, uljnog škriljevca itd., tekućine iz ukapljivanja ugljena (vidjeti poglavlje 1.), proizvodnja tekućina pretvorbom prirodnog plina u benzin (vidjeti poglavlje 2.), vodik i emulgirana ulja (npr. Orimulsion). Nije uključena proizvodnja uljnog škriljevca, za koju se primjenjuje poglavlje 1. Proizvodnja uljnog škriljevca (sekundarni proizvod) navodi se u rubrici ‚Iz drugih izvora’ u kategoriji ‚Drugi ugljikovodici’. |
||||||||
|
Rafinerijski plin uključuje mješavinu nekondenzabilnih plinova koji se uglavnom sastoje od vodika, metana, etana i olefinskih ugljikovodika koji se dobiju destilacijom sirove nafte ili obradom naftnih derivata (npr. krekiranje) u rafinerijama. Ovdje su također uključeni povratni plinovi iz petrokemijske industrije. |
||||||||
|
Etan (C2H6) je prirodno plinoviti ugljikovodik s nerazgranatim lancima koji se dobiva iz prirodnog i rafinerijskog plina. |
||||||||
|
LPG su laki parafinski ugljikovodici dobiveni rafiniranjem te u postrojenjima za stabilizaciju sirove nafte i postrojenjima za obradu prirodnog plina. Uglavnom se sastoje od propana (C3H8) i butana (C4Hl0) ali i njihove kombinacije. Oni mogu uključivati i propilen, butilen, izopropilen i izobutilen. LPG se za transport i uskladištenje obično ukapljavaju pod tlakom. |
||||||||
|
Laka nafta je sirovina za petrokemijsku industriju (npr. proizvodnja etilena ili aromata) ili za proizvodnju benzina reformiranjem ili izomerizacijom u rafineriji. Laka nafta obuhvaća materijale u području destilacije između 30 °C i 210 °C, odnosno u dijelu tog područja. |
||||||||
|
Motorni se benzin sastoji od mješavine lakih ugljikovodika dobivenih destilacijom na temperaturi između 35 °C i 215 °C. Koristi se kao gorivo za motorna vozila za cestovni promet s motorima na paljenje na svjećice. Motorni benzin može uključivati aditive, oksigenate i sredstva za povećanje oktanskog broja, uključujući spojeve s olovom, kao što su TEL i TML. Uključen je i motorni benzin s komponentama za miješanje (nisu uključeni aditivi/oksigenati), npr. alkilati, izomeri, reformati i krekirani benzin namijenjen korištenju kao gotovi motorni benzin. |
||||||||
|
Primjenjuju se definicije iz poglavlja 5. (Obnovljiva energija i energija iz otpada). |
||||||||
|
Motorni benzin posebno pripremljen za klipne avionske motore, s oktanskim brojem prikladnim za motor, ledištem na – 60 °C i područjem destilacije obično između 30 °C i 180 °C. |
||||||||
|
Ovdje su uključena sva laka ulja na bazi ugljikovodika za pogon turbina zrakoplova koja su dobivena destilacijom na temperaturi između 100 °C i 250 °C. Dobivaju se miješanjem kerozina i benzina ili lake nafte tako da udio aromata ne bude veći od 25 % volumena, a tlak pare je između 13,7 kPa i 20,6 kPa. |
||||||||
|
Naftni destilat koji se koristi za avionske turbine. Ima jednake značajke destilacije između 150 °C i 300 °C (obično ne iznad 250 °C) i žarište kao kerozin. Osim toga, ima i neke posebnosti (npr. ledište) koje je utvrdila Međunarodna udruga zračnih prijevoznika (IATA). Uključuje komponente za miješanje s kerozinom. |
||||||||
|
Rafinirani destilati nafte koji se koriste u drugim sektorima, osim u zračnom prometu. Područje destilacije je između 150 °C i 300 °C. |
||||||||
|
Plinsko ulje/dizelsko gorivo prvenstveno je srednji destilat dobiven destilacijom u području između 180 °C i 380 °C. Uključuje komponente za miješanje. Ovisno o korištenju, na raspolaganju je nekoliko stupnjeva. |
||||||||
|
Dizelsko gorivo za motorna vozila s dizelskim motorom (automobili, kamioni itd.), obično s malim udjelom sumpora. |
||||||||
|
Primjenjuju se definicije iz poglavlja 5. (Obnovljiva energija i energija iz otpada). |
||||||||
|
Lako ulje za grijanje za industrijsko i komercijalno korištenje, dizelsko gorivo za pogon plovila i dizelsko gorivo za željeznički promet, druga plinska ulja, uključujući teška plinska ulja dobivena destilacijom između 380 °C i 540 °C i koja se koriste kao sirovine u petrokemijskoj industriji. |
||||||||
|
Sva rezidualna (teška) loživa ulja (uključujući i ona koja su dobivena miješanjem). Kinematička viskoznost je iznad 10 cSt pri temperaturi od 80 °C. Žarište je uvijek iznad 50 °C, a gustoća je uvijek veća od 0,90 kg/l. |
||||||||
|
Teško loživo ulje s udjelom sumpora manjim od 1 %. |
||||||||
|
Teško loživo ulje s udjelom sumpora od 1 % i više. |
||||||||
|
Rafinirani srednji destilati s destilacijom u rasponu između lake nafte i kerozina. Dijele se na:
|
||||||||
|
Ugljikovodici nastali iz destilata nusproizvoda; uglavnom se koriste za smanjivanje trenja među površinama. Uključuju sve konačne oblike mazivih ulja, od ulja za vretena do ulja za cilindre, kao i ulja koja se koriste u mastima za podmazivanje, motorna ulja i sve vrste sirovina za maziva ulja. |
||||||||
|
Polučvrsti (polutvrdi), čvrsti (tvrdi) ili viskozni ugljikovodik koloidne strukture, smeđe do crne boje, dobiva se kao ostatak destilacijom sirove nafte vakuumskom destilacijom ostataka nafte od atmosferske destilacije. Bitumen se često naziva asfalt i prvenstveno se upotrebljava za gradnju cesta i kao materijal za pokrivanje krovova. Uključen je tekući i rezani bitumen. |
||||||||
|
To su zasićeni alifatski ugljikovodici. Taj vosak je ostatak dobiven pri odstranjivanju voska iz mazivih ulja. Imaju kristalnu strukturu koja je više ili manje fina u odnosu na stupanj kvalitete. Njihove glavne značajke su sljedeće: bez boje su i mirisa, propusni za svjetlo, s talištem iznad 45 °C. |
||||||||
|
Crni kruti nusproizvod dobiven uglavnom krekiranjem i karbonizacijom ostataka sirovina, ostataka vakuumske destilacije, katrana i smole u procesima kao što je kontinuirano ili diskontinuirano koksiranje. Sastoji se uglavnom od ugljika (90 do 95 %) i ima mali udio pepela. Koristi se kao sirovina u koksarama u industriji čelika, za grijanje, za proizvodnju elektroda i za proizvodnju kemikalija. Dvije najvažnije odlike su ‚zeleni koks’ i ‚kalcinirani koks’. Uključuje ‚koks na katalizatoru’, koji se tijekom procesa rafiniranja taloži na katalizatoru; taj koks nije obnovljiv i obično se koristi kao gorivo u rafineriji. |
||||||||
|
Svi proizvodi koji prethodno nisu posebno spomenuti, primjerice: katran i sumpor. Uključuju aromate (npr. BTX ili benzen, toluen i ksilen) i olefinske ugljikovodike (npr. propilen) koji su proizvedeni u rafinerijama. |
4.2. Popis agregata
Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.
4.2.1. Sektori opskrbe i pretvorbe
Sljedeća se tablica primjenjuje samo na sirovu naftu, NGL, rafinerijske sirovine, aditive, biogoriva i druge ugljikovodike.
1. |
Domaća proizvodnja Ne primjenjuje se za rafinerijske sirovine i za biogoriva. |
2. |
Iz drugih izvora Aditivi, biogoriva i drugi ugljikovodici, čija je proizvodnja već obuhvaćena u drugim bilancama u vezi s gorivom. Ne primjenjuje se za sirovu naftu, NGL i rafinerijske sirovine. |
2.1. |
Od toga: iz ugljena Uključuje tekućine proizvedene u postrojenjima za ukapljivanje ugljena i tekućine iz koksara. |
2.2. |
Od toga: iz prirodnog plina Kao sirovina za proizvodnju sintetičkog benzina može biti potreban prirodni plin. Količina plina za proizvodnju metanola navodi se prema poglavlju 2., a ovdje se navodi količina primljenog metanola. |
2.3. |
Od toga: iz obnovljivih izvora energije Uključuje biogoriva za miješanje s transportnim gorivima. Proizvodnja se navodi prema poglavlju 5., a ovdje se navode količine za miješanje. |
3. |
Povratci iz sektora petrokemije Gotovi proizvodi ili poluproizvodi koje krajnji potrošači vraćaju u rafinerije u svrhu obrade, miješanja ili prodaje. To su obično nusproizvodi u petrokemijskoj industriji. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
4. |
Prijenos proizvoda Uvezeni naftni derivati koji se ne isporučuju krajnjim potrošačima, nego se razvrstavaju kao sirovine u daljnjem postupku obrade u rafineriji. Primjenjuje se samo za rafinerijske sirovine. |
5. |
Uvoz i izvoz Uključuje količine sirove nafte i proizvoda koji su uvezeni ili izvezeni na temelju sporazuma o procesima obrade (tj. rafiniranje na temelju računa). Kod sirove nafte i NGL-a treba navesti zemlju izvornog podrijetla; kod rafinerijskih sirovina i gotovih proizvoda treba navesti zemlju posljednjeg slanja. Uključeni su svi ukapljeni plinovi (npr. LPG) dobiveni uplinjavanjem uvezenog ukapljenog prirodnog plina i naftni derivati koje je izravno uvezla ili izvezla petrokemijska industrija. Napomena: Sva trgovina biogorivima koja se ne miješaju s transportnim gorivima (tj. biogoriva u njihovom čistom obliku) moraju se navesti u Upitniku o obnovljivim izvorima energije. Ponovni izvoz nafte uvezene u svrhu procesa prerade u području pod carinskim nadzorom treba navesti kao izvoz proizvoda iz zemlje u kojoj je prerada obavljena u zemlju odredišta. |
6. |
Neposredno korištenje Sirova nafta, NGL, aditivi i oksigenati (uključujući biogorivo) i drugi ugljikovodici koji se koriste neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte. Uključena sirova nafta za proizvodnju električne energije. |
7. |
Promjene zaliha Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
8. |
Izračunani input u rafinerije Izračunana ukupna količina proizvoda koji su ušli u rafineriju. Ta se količina definira kao: domaća proizvodnja + iz drugih izvora + povratci iz industrije + prijenos proizvoda + uvoz – izvoz - neposredna primjena + promjene zaliha. |
9. |
Statističke razlike Definiraju se kao izračunani input u rafinerije – zabilježeni input u rafinerije. |
10. |
Zabilježeni input u rafinerije Izmjerena ukupna količina proizvoda koji su ušli u rafineriju. |
11. |
Gubici u rafinerijama Razlika između zabilježenog inputa u rafinerije i bruto proizvodnje rafinerije. Gubici se mogu pojaviti za vrijeme procesa destilacije zbog ishlapljivanja. Navedeni gubici prikazuju se pozitivnom brojkom. Moguća su povećanja volumena, ali ne i mase. |
12. |
Ukupne početne i završne zalihe na državnom području Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio dvostranih vladinih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja. |
13. |
Neto kalorična vrijednost Proizvodnja, uvoz i izvoz te ukupni prosjek. |
Sljedeća se tablica primjenjuje samo na gotove proizvode (rafinerijski plin, etan, LPG, laka nafta, motorni benzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa, mlazno gorivo petrolejskog (kerozinskog) tipa, ostali kerozini, plinsko ulje/dizelsko gorivo, loživo ulje s malim i s velikim udjelom sumpora, white spirit (specijalni teški benzin) i SBP, maziva, bitumen, parafinski vosak, naftni koks i drugi proizvodi). Neposredna primjena sirove nafte i NGL-a navodi se pod isporuku gotovih proizvoda i reklasifikaciju proizvoda.
1. |
Primljene sirovine Uključene su količine domaće ili uvezene sirove nafte (uključujući kondenzate) i domaćeg NGL-a koje se koriste neposredno, bez prerade u rafinerijama nafte, i količine povrataka iz petrokemijske industrije koje se koriste neposredno iako nisu primarno gorivo. |
2. |
Bruto proizvodnja rafinerije Proizvodnja gotovih proizvoda u rafineriji ili postrojenju za miješanje. Nisu uključeni gubici u rafinerijama, ali je uključeno gorivo koje je rafinerija potrošila za vlastite potrebe. |
3. |
Reciklirani proizvodi Gotovi proizvodi koji su ponovno stavljeni na tržište nakon što su jednom isporučeni krajnjim potrošačima (npr. upotrijebljena maziva koja su ponovno prerađena). Ove količine treba razlikovati od povrataka iz petrokemijske industrije. |
4. |
Rafinerijsko gorivo Naftni derivati potrošeni za rad rafinerije. Nisu uključeni proizvodi koje naftne kompanije koriste za druge namjene osim rafiniranja, npr. spremnici i tankeri za prijevoz nafte. Uključena su goriva potrošena u rafineriji za proizvodnju električne energije i topline za prodaju. |
4.1. |
Od toga: za proizvodnju električne energije Količine potrošene za proizvodnju električne energije u postrojenjima u rafineriji. |
4.2. |
Od toga: za proizvodnju električne energije i topline Količine potrošene za proizvodnju električne energije i topline u kogeneracijskim postrojenjima rafinerije. |
5. |
Uvoz i izvoz |
6. |
Međunarodni pomorski spremnici |
7. |
Reklasifikacija proizvoda Količine reklasificirane ili zbog promjene specifikacije ili zbog miješanja s drugim proizvodom. Negativna vrijednost jednog proizvoda nadoknađuje se s jednom ili više pozitivnih vrijednosti za jedan ili više proizvoda i obrnuto; ukupni neto učinak treba biti jednak nuli. |
8. |
Prijenos proizvoda Uvezeni naftni derivati koji su reklasificirani kao sirovine za daljnju preradu u rafineriji, bez isporuke krajnjim potrošačima. |
9. |
Promjene zaliha Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
10. |
Izračunane bruto isporuke u tuzemstvu Definiraju se kao: primljene sirovine + bruto proizvodnja rafinerije + reciklirani proizvodi – rafinerijsko gorivo + uvoz – izvoz - međunarodni pomorski spremnici + reklasifikacija proizvoda – prijenos proizvoda + promjene zaliha |
11. |
Statistička razlika Definiraju se kao izračunane bruto isporuke u tuzemstvu – zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu. |
12. |
Zabilježene bruto isporuke u tuzemstvu Zabilježena isporuka gotovih naftnih derivata iz primarnih izvora (npr. rafinerije, postrojenja za miješanje itd.) na unutarnje tržište. Ovaj se broj može razlikovati od izračunanog zbog npr. razlika u obuhvaćenom području i/ili razlika u definicijama koje se primjenjuju u različitim sustavima izvješćivanja. |
12.1. |
Od toga: bruto isporuke sektoru petrokemije Količine goriva isporučene sektoru petrokemije. |
12.2. |
Od toga: energija potrošena u sektoru petrokemije Količine nafte potrošene kao gorivo za petrokemijske procese kao što je parno krekiranje. |
12.3. |
Od toga: neenergetsko korištenje u sektoru petrokemije Količine nafte potrošene u sektoru petrokemije za proizvodnju etilena, propilena, butilena, sintetičkog plina, aromata, butadiena i drugih sirovina na bazi ugljikovodika, u procesima kao što su parno krekiranje i parno reformiranje te u pogonima za proizvodnju aromata. Nisu uključene količine nafte koje se koriste kao gorivo. |
13. |
Povraci iz sektora petrokemije u rafinerije |
14. |
Početne i završne razine zaliha Sve zalihe na državnom području, uključujući zalihe vlade, zalihe glavnih potrošača i zalihe organizacija koje skladište zalihe, zalihe na prispjelim prekooceanskim brodovima, zalihe na područjima pod carinskim nadzorom i zalihe za treće osobe, bez obzira na to jesu li dio dvostranih vladinih sporazuma ili ne. Početna i završna razina odnosi se na prvi, odnosno na zadnji dan izvještajnog razdoblja. |
15. |
Promjene zaliha u javnim poduzećima Promjene zaliha koje drže javna poduzeća, a koje nisu negdje drugdje navedene u razinama zaliha i promjenama zaliha. Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. Uključeni su sirova nafta i NGL za neposrednu primjenu, ako je primjenjivo. |
16. |
Neto kalorična vrijednost bruto isporuka u tuzemstvu |
Sljedeći agregati primjenjuju se za sektor pretvorbe za sva goriva, osim za rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva i druge ugljikovodike, ali uključujući goriva za neenergetsko korištenje (naftni koks i drugo, navesti zasebno).
1. |
Sektor pretvorbe ukupno Ukupne količine goriva korištene za primarnu i sekundarnu pretvorbu energije. |
1.1. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane |
1.2. |
Od toga: samostalni proizvođači – elektrane |
1.3. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
1.4. |
Od toga: samostalni proizvođači – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
1.5. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane |
1.6. |
Od toga: samostalni proizvođači – toplane |
1.7. |
Od toga: plinare/postrojenja za uplinjavanje |
1.8. |
Od toga: miješani prirodni plin |
1.9. |
Od toga: koksare |
1.10. |
Od toga: visoke peći |
1.11. |
Od toga: petrokemijska industrija |
1.12. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – pretvorba |
4.2.2. Energetski sektor
Sljedeći agregati primjenjuju se za energetski sektor za sva goriva, osim za rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva i druge ugljikovodike, ali uključujući goriva za neenergetsko korištenje (naftni koks i drugo, navesti zasebno).
1. |
Energetski sektor ukupno Ukupna količina koja se koristi kao energija u energetskom sektoru. |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: koksare |
1.4. |
Od toga: visoke peći |
1.5. |
Od toga: plinare |
1.6. |
Od toga: elektrane Elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane. |
1.7. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Gubici u distribuciji Gubici izvan rafinerije zbog prijevoza i distribucije. Uključeni gubici u cjevovodima. |
4.2.3. Specifikacija krajnjeg korištenja energije
Sljedeći agregati primjenjuju se za specifikaciju krajnjeg korištenja energije za sva goriva, osim za rafinerijske sirovine, aditive/oksigenate, biogoriva i druge ugljikovodike, ali uključujući goriva za neenergetsko korištenje (naftni koks i drugo, navesti zasebno).
1. |
Krajnja potrošnja energije |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: međunarodni zračni promet |
3.2. |
Od toga: unutarnji zračni promet |
3.3. |
Od toga: cestovni promet |
3.4. |
Od toga: željeznički promet |
3.5. |
Od toga: unutrašnja plovidba |
3.6. |
Od toga: cjevovodni transport |
3.7. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
5. |
Neenergetsko korištenje ukupno Količine koje su korištene kao sirovine u raznim sektorima, to jest nisu potrošene kao gorivo ili pretvorene u drugo gorivo. Te su količine uključene u gore navedeni popis agregata. |
5.1. |
Od toga: sektor pretvorbe |
5.2. |
Od toga: energetski sektor |
5.3. |
Od toga: sektor prometa |
5.4. |
Od toga: sektor industrije |
5.4.1. |
Sektor industrije, od toga: kemijska industrija (uključujući petrokemijsku) |
5.5. |
Od toga: drugi sektori |
4.2.4. Uvoz i izvoz
Uvoz prema zemlji podrijetla i izvoz prema zemlji odredišta. Pogledati također napomene pod točkama 4.2.1., agregat 5.
4.2.5. Inputi za samostalne proizvođače električne energije i topline
Inpute za samostalne proizvođače električne energije i topline treba navesti zasebno za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane.
Nisu uključeni sljedeći energenti: rafinerijske sirovine, aditivi/oksigenati, biogoriva, drugi ugljikovodici, etan, motorni benzin, biobenzin, avionski benzin, mlazno gorivo benzinskog (gazolinskog) tipa (na bazi lake nafte ili JP4), white spirit (specijalni teški benzin) i SBP te maziva.
Inputi se primjenjuju na sljedeća postrojenja ili djelatnosti:
1. |
Energetski sektor ukupno Ukupna količina koja se koristi kao energija u energetskom sektoru. |
1.1. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.2. |
Od toga: vađenje nafte i plina |
1.3. |
Od toga: koksare |
1.4. |
Od toga: visoke peći |
1.5. |
Od toga: plinare |
1.6. |
Od toga: drugdje nespomenuto – energetika |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: cjevovodni transport |
3.2. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
4.3. Mjerne jedinice
|
103 tona |
||
|
MJ/t |
4.4. Odstupanja i izuzeća
Cipar se izuzima od izvješćivanja o agregatima definiranima u odjeljku 4.2.3. pod točkom 4. (Drugi sektori) i točkom 5. (Neenergetsko korištenje ukupno); primjenjuju se samo ukupne vrijednosti.
Cipar ima odstupanje od tri godine od dana stupanja na snagu ove Uredbe za izvješćivanje o agregatima definiranima u odjeljku 4.2.3. pod točkom 2. (Sektor industrije) i točkom 3. (Sektor prometa); u razdoblju odstupanja primjenjuju se samo ukupne vrijednosti.
5. OBNOVLJIVA ENERGIJA I ENERGIJA IZ OTPADA
5.1. Primjenjivi energenti
Ako nije drukčije određeno, ovo se prikupljanje podataka primjenjuje na sve sljedeće energente:
Energent |
Definicija |
||||||
|
Potencijalna i kinetička energija vode pretvorena u električnu energiju u hidroelektranama. Moraju biti uključene i crpne hidroelektrane. Treba navesti proizvodnju postrojenja veličine < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW i proizvodnju crpnih hidroelektrana. |
||||||
|
Energija raspoloživa kao toplina koja isijava iz unutrašnjosti Zemljine kore, obično u obliku tople vode ili pare. Ta proizvodnja energije predstavlja razliku između entalpije tekućine dobivene iz bušotine i krajnje otpadne tekućine. Iskorištava se na prikladnim lokacijama:
|
||||||
|
Zračenje sunca koje se iskorištava za proizvodnju tople vode i električne energije. Ta je proizvodnja energije toplina raspoloživa prijenosniku topline, tj. nastala solarna energija manje optički gubici i gubici kolektora. Nije uključena pasivna solarna energija koja se koristi izravno za grijanje, hlađenje i osvjetljavanje domaćinstava i drugih zgrada. |
||||||
|
Sunčeva svjetlost pretvorena u električnu energiju pomoću solarnih ćelija koje su obično napravljene od poluvodičkih materijala koji kad su izloženi svjetlu proizvode električnu energiju. |
||||||
|
Toplina dobivena zračenjem sunca, može se dobiti:
|
||||||
|
Mehanička energija dobivena gibanjem plime, valova ili oceanskih struja, koristi se za proizvodnju električne energije. |
||||||
|
Kinetička energija vjetra koja se koristi za proizvodnju električne energije. |
||||||
|
Navesti neobnovljivi industrijski otpad (kruti ili tekući) koji se koristi neposredno za proizvodnju električne energije i/ili topline. Količinu korištenoga goriva treba navesti kao neto kaloričnu vrijednost. Obnovljivi industrijski otpad treba navesti u kategorijama kruta biomasa, bioplin i/ili tekuća biogoriva. |
||||||
|
Otpad koji proizvode domaćinstva, bolnice i tercijarni sektor, spaljen u posebnim pogonima, navodi se kao neto kalorična vrijednost. |
||||||
|
Količina komunalnog otpada biološkog podrijetla. |
||||||
|
Količina komunalnog otpada nebiološkog podrijetla. |
||||||
|
Uključuje organski, nefosilni materijal biološkog podrijetla koji se može koristiti kao gorivo za proizvodnju topline ili električne energije. Obuhvaća: |
||||||
|
Kruti ostatak destruktivne destilacije i pirolize drva i drugih biljnih materijala. |
||||||
|
Namjenski uzgojene energetske biljke (jablan, vrba itd.), mnoštvo drvnih materijala koji se proizvode industrijskim procesima (posebno drvna industrija i industrija papira) ili se dobivaju izravno u djelatnostima šumarstva i poljoprivrede (ogrjevno drvo, palete, kora drva, piljevina, strugotine, iverje itd.), kao i otpaci kao što su slama, rižine ljuspice, ljuske oraha, stelja u peradnjaku, izgnječeni taloga grožđa itd. Sagorijevanje je najbolja tehnologija za ovaj kruti otpad. Količina potrošenoga goriva navodi se kao neto kalorična vrijednost. |
||||||
|
Plin koji se uglavnom sastoji od metana i ugljičnog dioksida, proizveden anaerobnom digestijom biomase. |
||||||
|
Bioplin dobiven digestijom deponijskog otpada. |
||||||
|
Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom kanalizacijskog mulja. |
||||||
|
Bioplin dobiven anaerobnom fermentacijom životinjskog mulja i otpada iz klaonica, pivovara i druge poljoprivredno-prehrambene industrije. |
||||||
|
Količine tekućih biogoriva navedene u ovoj kategoriji odnose se na količine biogoriva, a ne na ukupni volumen tekućina koji nastaje miješanjem s biogorivima. U posebnim slučajevima uvoza i izvoza tekućih biogoriva uzima se u obzir samo trgovinu biogorivima koja nisu pomiješana s transportnim gorivima (tj. biogoriva u čistom obliku); trgovinu tekućim biogorivima koja su pomiješana s transportnim gorivima treba navesti pod podatke o nafti u poglavlju 4. Tekuća biogoriva su sljedeća: |
||||||
|
Ova kategorija uključuje bioetanol (etanol proizveden iz biomase i/ili biorazgradivog dijela otpada), biometanol (metanol proizveden iz biomase i/ili biorazgradivog dijela otpada), bioETBE (etil tercijarni butileter proizveden na bazi bioetanola; postotni udio biogoriva u bioETBE koji se računa je 47 %) i bioMTBE (metil tercijarni butileter proizveden na bazi biometanola: postotni udio biogoriva u bioMTBE je 36 %). |
||||||
|
Ova kategorija uključuje biodizel (metilester kvalitete dizela, proizveden iz biljnog ili životinjskog ulja), biodimetileter (dimetileter proizveden iz biomase), gorivo Fischer-Tropsch (gorivo dobiveno iz biomase po postupku Fischer-Tropsch), hladno prešano bioulje (proizvedeno iz sjemenja isključivo mehaničkom obradom) i sva druga tekuća biogoriva koja se dodaju dizelskom gorivu za motorna vozila, s njim se miješaju ili se u čistom obliku koriste kao dizelsko gorivo za motorna vozila. |
||||||
|
Tekuća goriva koja se neposredno koriste kao gorivo, a koja nisu uključena u kategorije biobenzin i biodizel. |
5.2. Popis agregata
Ako nije drukčije određeno, sljedeći popis agregata navodi se za sve energente navedene u prethodnom stavku.
5.2.1. Bruto proizvodnja električne energije i topline
Količine električne energije i topline koje su proizvedene iz energenata iz odjeljka 5.1. (osim za drveni ugljen, uključujući ukupne količine samo tekućih biogoriva) moraju se navesti zasebno, kadgod je primjenjivo:
— |
za proizvođače kojima je to glavna djelatnost i za samostalne proizvođače, |
— |
za elektrane, za toplane i za kogeneracijska postrojenja. |
5.2.2. Sektori opskrbe i pretvorbe
Količine energenata navedene u odjeljku 5.1. (osim za hidroenergiju, solarnu fotovoltaičnu energiju, energiju plime i oseke, valova i oceana te energiju vjetra) i korištene u sektorima opskrbe i pretvorbe moraju se navesti za sljedeće agregate:
1. |
Proizvodnja |
2. |
Uvoz |
3. |
Izvoz |
4. |
Promjene zaliha Povećanje zaliha prikazuje se kao negativan broj, a smanjenje zaliha prikazuje se kao pozitivan broj. |
5. |
Bruto potrošnja |
6. |
Statističke razlike |
7. |
Sektor pretvorbe ukupno Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za pretvorbu primarnih oblika energije u sekundarne (npr. deponijski plinovi u električnu energiju) ili za pretvorbu u derivirane energente (npr. bioplin za miješani prirodni plin). |
7.1. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – elektrane |
7.2. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
7.3. |
Od toga: proizvođači kojima je to glavna djelatnost – toplane |
7.4. |
Od toga: samostalni proizvođači – elektrane |
7.5. |
Od toga: samostalni proizvođači – postrojenja za kombiniranu proizvodnju topline i električne energije (kogeneracijska postrojenja) |
7.6. |
Od toga: samostalni proizvođači – toplane |
7.7. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za proizvodnju briketa. Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za grijanje i rad opreme moraju se navesti kao potrošnja u energetskom sektoru. |
7.8. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za proizvodnju BKB-a. Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za grijanje i rad opreme moraju se navesti kao potrošnja u energetskom sektoru. |
7.9. |
Od toga: plin iz plinare Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za proizvodnju plina iz plinare. Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za grijanje i rad opreme moraju se navesti kao potrošnja u energetskom sektoru. |
7.10. |
Od toga: za miješani prirodni plin Količine bioplina pomiješane s prirodnim plinom. |
7.11. |
Od toga: za miješanje s motornim benzinom/dizelom Količine tekućih biogoriva koje nisu isporučene u svrhu krajnje potrošnje, nego se koriste s drugim naftnim derivatima navedenima prema poglavlju 4. ovog Priloga. |
7.12. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena Količine drva korištene za proizvodnju drvenog ugljena. |
7.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – pretvorba |
5.2.3. Energetski sektor
Količine energenata navedene u odjeljku 5.1. (osim za hidroenergiju, solarnu fotovoltaičnu energiju, energiju plime i oseke, valova i oceana te energiju vjetra) i korištene u energetskom sektoru ili za krajnju potrošnju moraju se navesti za sljedeće agregate:
1. |
Energetski sektor ukupno Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene u energetskoj industriji za pretvorbu. Npr. količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada korištene za grijanje, osvjetljenje i rad crpki/kompresora. Količine energije iz obnovljivih izvora i iz otpada pretvorene u drugi oblik energije navode se u sektoru pretvorbe. |
1.1. |
Od toga: postrojenja za uplinjavanje |
1.2. |
Od toga: javne elektrane, kogeneracijska postrojenja i toplane |
1.3. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.4. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.5. |
Od toga: koksare |
1.6. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.7. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.8. |
Od toga: plinare |
1.9. |
Od toga: visoke peći |
1.9. |
Od toga: postrojenja za ukapljivanje ugljena |
1.10. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
1.11. |
Od toga: drugdje nespomenuto |
2. |
Gubici u distribuciji Svi gubici uslijed prijevoza i distribucije. |
5.2.4. Krajnje korištenje energije
Količine energenata navedene u odjeljku 5.1. (osim za hidroenergiju, solarnu fotovoltaičnu energiju, energiju plime i oseke, valova i oceana te energiju vjetra) moraju se navesti za sljedeće agregate:
1. |
Krajnja potrošnja energije |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: željeznički promet |
3.2. |
Od toga: cestovni promet |
3.3. |
Od toga: unutrašnja plovidba |
3.4. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
5.2.5. Tehničke karakteristike postrojenja
Na kraju izvještajne godine treba navesti odgovarajuće sljedeće proizvodne kapacitete električne energije:
1. |
Hidroenergija Treba navesti kapacitet za postrojenja veličine < 1 MW, 1 do < 10 MW, ≥ 10 MW i za crpne hidroelektrane. Detaljne podatke o veličini postrojenja treba navesti bez crpnih hidroelektrana. |
2. |
Geotermalna energija |
3. |
Solarna fotovoltaična energija |
4. |
Solarna toplinska energija |
5. |
Energija plime i oseke, valova i oceana |
6. |
Energija vjetra |
7. |
Industrijski otpad (neobnovljivi) |
8. |
Komunalni otpad |
9. |
Drvo, drvni otpaci i drugi kruti otpad |
10. |
Deponijski plin |
11. |
Plin kanalizacijskog mulja |
12. |
Drugi bioplinovi |
13. |
Tekuća biogoriva |
Treba navesti ukupnu površinu pod solarnim kolektorima.
Treba navesti sljedeće kapacitete za proizvodnju bioplina:
1. |
Tekuća biogoriva |
1.1. |
Od toga: biobenzin |
1.2. |
Od toga: biodizel |
1.3. |
Od toga: druga tekuća biogoriva |
5.2.6. Inputi za samostalne proizvođače električne energije i topline
Inpute za samostalne proizvođače električne energije i topline treba navesti zasebno za elektrane, za kogeneracijska postrojenja i za toplane.
Količine energenata navedene u odjeljku 5.1. (osim za hidroenergiju, solarnu fotovoltaičnu energiju, energiju plime i oseke, valova i oceana te energiju vjetra) moraju se navesti za sljedeće agregate:
1. |
Energetski sektor ukupno |
1.1. |
Od toga: postrojenja za uplinjavanje |
1.2. |
Od toga: rudnici ugljena |
1.3. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa |
1.4. |
Od toga: koksare |
1.5. |
Od toga: rafinerije nafte |
1.6. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju briketa od lignita i mrkog ugljena/briketa od treseta |
1.7. |
Od toga: plinare |
1.8. |
Od toga: visoke peći |
1.9. |
Od toga: postrojenja za proizvodnju drvenog ugljena |
1.10. |
Od toga: drugdje nespomenuto |
2. |
Sektor industrije |
2.1. |
Od toga: željezo i čelik |
2.2. |
Od toga: kemijska i petrokemijska industrija |
2.3. |
Od toga: obojeni metali |
2.4. |
Od toga: nemetalni mineralni proizvodi |
2.5. |
Od toga: vozila |
2.6. |
Od toga: strojevi |
2.7. |
Od toga: rudarstvo i vađenje |
2.8. |
Od toga: hrana, piće i duhan |
2.9. |
Od toga: celuloza, papir i tiskanje |
2.10. |
Od toga: drvo i proizvodi od drva |
2.11. |
Od toga: građevinarstvo |
2.12. |
Od toga: tekstil i koža |
2.13. |
Od toga: drugdje nespomenuto – industrija |
3. |
Sektor prometa |
3.1. |
Od toga: željeznički promet |
3.2. |
Od toga: drugdje nespomenuto – promet |
4. |
Drugi sektori |
4.1. |
Od toga: komercijalne i javne usluge |
4.2. |
Od toga: domaćinstva |
4.3. |
Od toga: poljoprivreda/šumarstvo |
4.4. |
Od toga: ribarstvo |
4.5. |
Od toga: drugdje nespomenuto – drugi sektori |
5.3. Kalorične vrijednosti
Treba navesti prosječne neto kalorične vrijednosti za sljedeće proizvode:
1. |
Biobenzin |
2. |
Biodizel |
3. |
Druga tekuća biogoriva |
4. |
Drveni ugljen |
5.4. Mjerne jedinice
|
MWh |
||
|
TJ |
||
|
Biobenzin, biodizel i druga tekuća goriva: u tonama. Drveni ugljen: 1 000 tona. Svi ostali: TJ (na temelju neto kaloričnih vrijednosti). |
||
|
1 000 m2 |
||
|
Biogoriva: tona/godina Svi ostali: MWe |
||
|
KJ/kg (neto kalorična vrijednost) |
5.5. Odstupanja i izuzeća
Ne primjenjuju se.
6. VAŽEĆE ODREDBE
Sljedeće se odredbe primjenjuju za prikupljanje podataka kako je opisano u svim prethodnim poglavljima.
1. Izvještajno razdoblje:
Kalendarska godina (od 1. siječnja do 31. prosinca).
2. Učestalost:
Godišnje.
3. Rok za prosljeđivanje podataka:
30. studenoga u godini koja slijedi nakon izvještajnog razdoblja.
4. Oblik i način prosljeđivanja podataka:
Oblik u kojem se podaci prosljeđuju u skladu je s odgovarajućim standardom za izmjenu podataka koji je utvrdio Eurostat.
Podaci se prosljeđuju ili unose u elektroničkom obliku u jedinstveni središnji portal Eurostata.
”