This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32003L0089
Directive 2003/89/EC of the European Parliament and of the Council of 10 November 2003 amending Directive 2000/13/EC as regards indication of the ingredients present in foodstuffs (Text with EEA relevance)
Direktiva 2003/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenoga 2003. o izmjeni Direktive 2000/13/EZ u pogledu navođenja sastojaka prisutnih u hrani Tekst značajan za EGP
Direktiva 2003/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenoga 2003. o izmjeni Direktive 2000/13/EZ u pogledu navođenja sastojaka prisutnih u hrani Tekst značajan za EGP
SL L 308, 25.11.2003, p. 15–18
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV) Ovaj dokument objavljen je u određenim posebnim izdanjima
(CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO, HR)
No longer in force, Date of end of validity: 12/12/2014; Implicitno stavljeno izvan snage 32011R1169
15/Sv. 22 |
HR |
Službeni list Europske unije |
36 |
32003L0089
L 308/15 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
DIREKTIVA 2003/89/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 10. studenoga 2003.
o izmjeni Direktive 2000/13/EZ u pogledu navođenja sastojaka prisutnih u hrani
(Tekst značajan za EGP)
(2003/89/EZ)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s postupkom predviđenim člankom 251. Ugovora (3),
budući da:
(1) |
Radi postizanja visokog stupnja zaštite zdravlja potrošača i potrebe da im se zajamči pravo na informacije, nužno je osigurati da potrošači budu odgovarajuće obaviješteni o hrani, među ostalim navođenjem svih sastojaka na deklaracijama. |
(2) |
Na temelju članka 6. Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (4) određene tvari ne treba navoditi na popisu sastojaka. |
(3) |
Određeni sastojci ili druge tvari koji se upotrebljavaju u proizvodnji hrane i ostaju prisutni u hrani mogu u potrošača izazvati alergije ili intolerancije, a neke od tih alergija i intolerancija opasne su za zdravlje tih osoba. |
(4) |
Znanstveni odbor za prehranu, osnovan na temelju članka 1. Odluke Komisije 97/579/EZ (5), ustvrdio je da je učestalost alergija na hranu tolika da utječe na živote mnogih ljudi izazivajući čitav niz poremećaja, od blagih do potencijalno pogubnih. |
(5) |
Navedeni je odbor potvrdio da najčešći alergeni iz hrane uključuju: kravlje mlijeko, voće, mahunarke (posebno kikiriki i soja), jaja, rakove, orašaste plodove, ribu, povrće (celer i druge prehrambene proizvode iz porodice štitarki, lat. umbelliferae), pšenica i druge žitarice. |
(6) |
Najčešći alergeni iz hrane prisutni su u velikom broju prerađene hrane. |
(7) |
Navedeni je odbor primijetio također da može doći do neželjenih reakcija na aditive u hrani, a da je aditive u hrani često teško izbjeći s obzirom da nisu svi redovito navedeni na deklaracijama. |
(8) |
Nužno je osigurati da aditivi, pomoćna sredstva u preradi i druge tvari s alergenim učinkom koje su obuhvaćene člankom 6. stavkom 4. točkom (a) Direktive 2000/13/EZ podliježu pravilima o označivanju, kako bi potrošači koji pate od alergija na hranu bili primjereno informirani. |
(9) |
Iako označivanje namijenjeno potrošačima općenito ne treba smatrati jedinim izvorom podataka koji služi kao zamjena za liječnički savjet, ipak se preporučuje da se potrošačima s alergijama ili intolerancijom maksimalno pomogne pružanjem potpunijih podataka o sastavu hrane. |
(10) |
Na popis alergena treba uvrstiti i onu hranu, sastojke i druge tvari za koje je utvrđeno da izazivaju preosjetljivost. |
(11) |
Radi boljeg informiranja svih potrošača i zaštite zdravlja određenih potrošača trebalo bi propisati obvezu uvrštavanja u popis sastojaka svih sastojaka i drugih tvari koje su prisutne u hrani. U slučaju alkoholnih napitaka treba propisati obavezno isticanje na deklaraciji svih sastojaka s alergijskim učinkom koji su prisutni u dotičnom napitku. |
(12) |
Kako bi se uzela u obzir tehnička ograničenja pri proizvodnji hrane, treba odobriti veću fleksibilnost vezano uz navođenje sastojaka i drugih tvari koje se koriste u vrlo malim količinama. |
(13) |
Kako bi se održao korak s razvojem znanstvenih saznanja i napretkom tehnoloških načina za uklanjanje alergenih svojstava iz sastojaka i drugih tvari, i radi zaštite potrošača od novih alergena u hrani, te da se izbjegnu nepotrebne obveze vezane uz označivanje, važno je imati mogućnost u kratkom roku preispitati popis sastojaka te, bude li potrebno, uvrstiti ili izbrisati određene sastojke ili tvari. To bi se preispitivanje trebalo temeljiti na znanstvenim kriterijima koje utvrđuje Europska agencija za sigurnost hrane osnovana Uredbom (EZ) 178/2002 (6), u obliku provedbenih mjera tehničke naravi, čije se donošenje radi pojednostavljenja i ubrzanja postupka treba povjeriti Komisiji. Osim toga, Komisija, bi prema potrebi treba izraditi i tehničke smjernice za tumačenje Priloga III.a. |
(14) |
Direktivu 2000/13/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktiva 2000/13/EZ mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 6. mijenja se kako slijedi:
|
2. |
U drugom podstavku članka 19. tekst „Stalni odbor za hranu osnovan Odlukom Vijeća 69/414/EEZ1”, zamjenjuje se tekstom „Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja osnovan Uredbom (EZ) br. 178/2002”. |
3. |
Briše se bilješka „SL L 291, 29.11.1969., str. 9.” |
4. |
U članku 20. stavku 1. tekst „Stalni odbor za hranu” zamjenjuje se tekstom „Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja”. |
5. |
Iz Priloga I. brišu se oznake „kristalizirano voće” i „povrće” te njima pripadajuće definicije. |
6. |
Umeće se Prilog III.a., čiji je tekst naveden u Prilogu ovoj Direktivi. |
Članak 2.
1. Države članice do 25. studenoga 2004. donose zakone i druge propise potrebne kako bi:
— |
od 25. studenoga 2004. dopustile prodaju proizvoda usklađenih s ovom Direktivom, |
— |
od 25. studenoga 2005. zabranile prodaju proizvoda koji nisu usklađeni s ovom Direktivom; međutim, svi proizvodi koji nisu usklađeni s ovom Direktivom, ali su stavljeni na tržište ili označeni deklaracijom prije tog datuma, smiju se prodavati do isteka zaliha. |
One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske Unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2003.
Za Europski parlament
Predsjednik
P. COX
Za Vijeće
Predsjednik
A. MARZANO
(1) SL C 332 E, 27.11.2001., str. 257., i SL C 331 E, 31.12.2002., str. 188.
(2) SL C 80, 3.4.2002., str. 35.
(3) Mišljenje Europskog parlamenta od 11. lipnja 2002. (još uvijek nije objavljeno u Službenom listu Europskih zajednica), Zajedničko stajalište Vijeća od 20. veljače 2003. (SL C 102 E, 29.4.2003., str. 16.) i Stajalište Europskog parlamenta od 2. srpnja 2003. (još nije objavljeno u Službenom listu Europskih zajednica). Odluka Vijeća od 22. rujna 2003.
(4) SL L 109, 6.5.2000., str. 29. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2001/101/EZ (SL L 310, 28.11.2001., str. 19.).
(5) SL L 237, 28.8.1997., str. 18. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2000/443/EZ (SL L 179, 18.7.2000., str. 13.).
(6) SL L 31, 1.2.2002., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1642/2003 (SL L 245, 29.9.2003., str. 4.).
PRILOG
„PRILOG III.a
Sastojci iz članka 6. stavka 3a., stavka 10. i stavka 11.
Žitarice koje sadrže gluten (npr. pšenica, raž, ječam, zob, pir, kamut ili sojevi dobiveni njihovim križanjem) i njihovi proizvodi.
Rakovi i proizvodi od rakova
Jaja i proizvodi od jaja
Riba i proizvodi od riba
Kikiriki i proizvodi od kikirikija
Soja i proizvodi od soje
Mlijeko i mliječni proizvodi (uključujući i laktozu)
Orašasti plodovi, tj. badem (Amygdalus communis L.), lješnjak (Corylus avellana), orah (Juglans regia), indijski orah (Anacardium occidentale), američki orah (Carya illinoiesis (Wangenh.) K. Koch), brazilski orah (Bertholletia excelsa), pistacija (Pistacia vera), orah makadamija i orah Queensland (Macadamia ternifolia) i proizvodi od njih
Celer i proizvodi od celera
Gorušica i proizvodi od gorušice
Sjemenke sezama i proizvodi od njih
Sumporni dioksid i sulfiti u koncentracijama većim od 10 mg/kg ili 10 mg/l izraženi kao SO2.”