EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0014
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS For a European Industrial Renaissance
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Za europsku industrijsku renesansu
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Za europsku industrijsku renesansu
/* COM/2014/014 final */
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Za europsku industrijsku renesansu /* COM/2014/014 final */
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM
PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU
REGIJA Za europsku industrijsku renesansu 1.
UVOD Europska unija
izlazi iz najduže recesije u svojoj povijesti. U trećem tromjesečju
2013. BDP u području EU28 porastao je za 0,2 %. Iz naglog porasta
indeksa klime i povjerenja u poslovnom sektoru može se iščitati da se
zahvaljujući strukturalnim reformama, boljem makroekonomskom upravljanju i
mjerama u financijskom sektoru europsko gospodarstvo uspjelo stabilizirati. EU
je na pravom putu, ali napredak je i dalje skroman, pa tako Komisija
predviđa rast BDP-a u području EU28 od 1,4 % u 2014. i razinu
nezaposlenosti oko 11 % u sljedeće dvije godine. Zbog toga su poticanje
rasta i konkurentnosti radi održanja i jačanja oporavka i postizanja
ciljeva plana Europa 2020. postali najvažniji prioriteti Komisije i država
članica EU-a. Kriza je
istaknula važnost realnoga gospodarstva i jake industrije. Interakcija
industrije s ostatkom gospodarske strukture Europe znatno nadilazi proizvodnju
te obuhvaća dostavu sirovina i energije poslovnim uslugama (npr.
logistika), potrošačke usluge (npr. postprodajne usluge za trajna dobra) i
turizam. Industrijske aktivnosti integrirane su u opsežne lance vrijednosti,
povezujući vodeće korporacije s malim i srednjim poduzećima
(MSP) u različitim sektorima i zemljama. Gospodarska
važnost tih aktivnosti mnogo je veća nego
što to pokazuje udio proizvodnje u BDP-u. Industrija je zaslužna za preko
80 % europskog izvoza i 80 % privatnih istraživanja i inovacija.
Gotovo jedan od četiri posla u privatnom sektoru odnosi se na industriju,
i to su često poslovi koji zahtijevaju visoku stručnu spremu, dok
svako dodatno radno mjesto u proizvodnji stvara 0,5 – 2 radna mjesta
u drugim sektorima.[1]
Komisija smatra da će jaki industrijski temelji biti ključni za
gospodarski oporavak i konkurentnost Europe. Općenito,
industrija EU-a pokazala se otpornom u suočavanju s ekonomskom krizom. Ona
je svjetski predvodnik u održivosti, a u trgovini proizvedenim dobrima ima
suficit od 365 milijardi EUR (1 milijarda EUR po danu)[2],
većinu kojeg proizvodi nekoliko sektora visoke i srednje tehnologije. Oni
obuhvaćaju sektore automobilske industrije, industrije mašinerije i
opreme, farmaceutske, kemijske, aeronautičke i svemirske industrije i
kreativnih industrija te visokokvalitetna dobra u brojnim drugim sektorima,
uključujući prehrambeni sektor. Ipak,
nasljeđe je krize teško: od 2008. izgubljeno je 3,5 milijuna radnih mjesta
u proizvodnji, udio proizvodnje u BDP-u pao je s 15,4 % na 15,1 %
prošle godine[3],
a produktivnost EU-a i dalje se pogoršava u usporedbi s konkurentima. U dvama nedavnim
izvješćima Komisije[4]
utvrđen je niz slabosti koje sprečavaju rast. Unutarnja potražnja
i dalje je niska pa oslabljuje domaće temelje europskih poduzeća, a
trgovina unutar EU-a i nakon krize ostaje potisnuta. Poslovno se okruženje
u EU-u općenito govoreći poboljšalo, ali napredak je i dalje
nejednak. Nefleksibilna administrativna i regulatorna okruženja, krutost nekih
tržišta radne snage i slaba integracija na unutarnjem tržištu i dalje koče
potencijale za rast poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća. Razine
ulaganja u inovacije i investicije i dalje su niske te koče
modernizaciju temelja naše industrije i oslabljuju buduću konkurentnost
EU-a. Europska poduzeća suočavaju se s višim cijenama energije
nego naši vodeći konkurenti[5]
i imaju poteškoće u pristupu osnovnim inputima, kao što su
sirovine, kvalificirana radna snaga i kapital pod povoljnim uvjetima. Komisija je u
tom okruženju slijedila pristup integrirane industrijske politike koji je
opisan u Komunikacijama o industrijskoj politici iz 2010. i 2012.[6], a
državama članicama izdala je preporuke za poticanje rasta u kontekstu
Europskog semestra. Potpuna i učinkovita provedba tog pristupa
politici na europskoj razini i na nacionalnim razinama ključna je za
osiguranje buduće konkurentnosti i povećanje potencijala za rast.
Kako bi bile učinkovite, mjere politike moraju biti dobro usklađene i
dosljedne od regionalne do europske razine. Kao doprinos
raspravi Europskog vijeća o industrijskoj politici, u ovoj Komunikaciji
utvrđuju se ključni prioriteti Komisije za industrijsku politiku.
U komunikaciji se oslanja na godišnju anketu o rastu, daje se pregled
već poduzetih mjera te se predlažu odabrane nove mjere kojima će se
ubrzati ostvarenje tih prioriteta. Komunikacijom se pokazuje da industrijska
politika i ostale politike EU-a postupno postaju sve više integrirane, kao što
je u 2010. pokazala vodeća komunikacija o industrijskoj politici te zašto
se taj proces uključivanja mora nastaviti. Što je najvažnije, ovom se
komunikacijom naglašava važnost potpune i učinkovite provedbe industrijske
politike u EU-u te ju se želi olakšati. Države
članice imat će važnu ulogu u procesu primjene reformi kako bi se
poboljšala konkurentnost. Razvoj novih instrumenata, kao što je „Partnerstvo za
rast, radna mjesta i konkurentnost”, mogu biti vrlo korisni za poboljšanje
učinkovitosti u primjeni tih reformi.[7]
2.
INTEGRIRANO I JEDINSTVENO EUROPSKO TRŽIŠTE STVARANJE PRIVLAČNOG MJESTA ZA
PODUZEĆA I PROIZVODNJU Unutarnje
tržište i dalje predstavlja središnju značajku gospodarskog uspjeha EU-a.
Sredinom 1980-ih unutarnjim je tržištem izmijenjen izgled za europsku ekonomiju
i nakon krize domaće tržište može još jednom revitalizirati ekonomiju EU-a
čineći ga atraktivnijom lokacijom za proizvodnju dobara i usluga. Ono europskih
poduzećima osigurava veliko domaće tržište, omogućava
povećanje produktivnosti smanjenjem ulaznih troškova, potiče
uvođenje učinkovitijih poslovnih procesa i povećava povrat od
inovacija. Ali domaće tržište još uvijek ima značajnog potencijala za
rast i daljnjim pojednostavljivanjem pravila za domaće tržište može se
dodatno poboljšati ekonomska učinkovitost. Produbljivanje jedinstvenog tržišta
može dovesti do brže tehnološke promjene. Integriranjem poduzeća EU-a u
čvršće regionalne i globalne lance vrijednosti dalje će se
poboljšati produktivnost. Dobro oblikovanim, pravovremenim europskim
standardima ubrzat će se širenje inovacija, a reformama EU-a u
području prava intelektualnog vlasništva isto će se tako poticati
kreativnost i inovacije. No za ostvarenje punog potencijala unutarnjeg tržišta
potrebni su bolja integracija infrastrukturnih mreža, bolja provedba i
pojednostavljenje pravila za dobra i usluge te predvidljiv i stabilan
regulatorni okvir u sprezi s modernom i učinkovitom javnom upravom. 2.1.
Dovršenje integracije mreža: informacijskih mreža, energetike i prometa Unutarnje
tržište ne može besprijekorno funkcionirati bez integrirane infrastrukture. U
Aktu o jedinstvenom tržištu II. predložene su četiri mjere za poticanje
razvoja morskog, zračnog i željezničkog prometa, kao i inicijativa za
jačanje implementacije i provođenja Trećeg energetskog paketa kako
bi se liberalizirala i integrirala europska tržišta energije. Početkom
2013. Komisija je predložila Četvrti željeznički paket, kojim se
željezničkim operaterima olakšava ulazak na tržište EU-a i poslovanje na
njemu.[8]
U pomorskom sektoru Komisija je u srpnju 2013. utvrdila planove za
pojednostavljenje carinskih postupaka za brodove, kojima se smanjuje
birokracija i čekanje u lukama te povećava konkurentnost tog sektora.
Komisija poduzima i korake radi provođenja obveza država članica u
pogledu Jedinstvenog europskog neba.[9]
Usvajanje, puna implementacija i/ili provođenje tih inicijativa
trenutačno su u zaostatku. Za razvoj
unutarnjeg tržišta energetike potrebno je da države članice implementiraju
zakonodavni okvir, kao i integrirane energetske mreže, kojima bi se
trebalo poticati natjecanje na unutarnjem tržištu i smanjiti troškove energije
europskih poduzeća. Potrebna su značajna ulaganja za modernizaciju
europske energetske infrastrukture kako bi se povezali energetski „otoci”,
čime bi se omogućio protok energije na unutarnjem tržištu, a
industriji EU-a omogućila veća sigurnost opskrbe i niže cijene.[10] Infrastruktura
EU-a mora odgovarati na socijalne zahtjeve i pratiti tehnološke promjene. Rastuća
prisutnost čistih vozila i plovila ključan je izazov za
industriju EU-a sa stajališta održanja konkurentske prednosti. Takav razvoj
ovisi i o opskrbi novom tehnologijom i o uvođenju potrebne infrastrukture
za korisnike. Usvajanjem predložene direktive[11]
o uspostavljanju infrastrukture za alternativna goriva potaknut će se
gospodarski razvoj Europe obvezivanjem država članica na minimalnu
zastupljenost infrastrukture za alternativna goriva, uključujući
stanice za punjenje električnom energijom sa zajedničkim normama za
sučelja. Komisija
poziva Vijeće i Europski parlament da usvoje taj prijedlog početkom
2014. Kako je navedeno
u zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2013., digitalni
proizvodi i usluge vrlo su važni za poboljšanje europske industrije. Radi
potpore razvoju potrebnih komunikacijskih usluga Komisija je u rujnu 2013.
predložila ambiciozan program za uspostavu jedinstvenog tržišta
telekomunikacija čiji je cilj promicanje ulaganja i poduzimanje koraka za
daljnje smanjenje fragmentacije zakonodavstva u EU-u te poticanje natjecanja u
pružanju širokopojasnih usluga. Povrh razvoja
infrastrukture, konvergencija informacijskih i komunikacijskih tehnologija
s energetskim i logističkim mrežama stvara nove mogućnosti i izazove
za industriju i povezane usluge. Uvođenje digitalnih mreža s razinama
sigurnosti i otpornosti potrebnim za potporu poslovanja poduzeća
predstavlja izazov. Utjecaj tih promjena postaje vidljiv i njime će se
otvoriti mogućnosti tržišta, posebice za razvojno ključne
tehnologije. Za oblikovanje inteligentnih mreža bit će potreban i
namjenski regulatorni okvir, kao i razvoj primjerenih normi interoperabilnosti.
Države članice, regije i industrija EU-a imaju ulogu u podupiranju
digitalizacije poslovnih procesa i razvoju industrijske dimenzije plana za
digitalne usluge. Svemirske
infrastrukture i industrijske i uslužne aplikacije
koje se na njima temelje nude potencijal za povećanje konkurentnosti
industrije, poticanja razvoja i stvaranja radnih mjesta. EU na tom
području mora odigrati značajnu ulogu jer je zbog visokih troškova
svemirskih projekata isplativije da države članice zajednički ulažu i
zajednički imaju koristi od prilika povezanih s tim projektima. U suradnji
s državama članicama i zaduženim organizacijama i agencijama, kao što su
Europska svemirska agencija i Europska agencija za globalni navigacijski satelitski
sustav (GSA), Komisija će tijekom sljedećega višegodišnjeg
financijskog okvira dovršavati svemirske infrastrukture za svoje vodeće
projekte, Galileo i Copernicus. Predložit će pravila za stvaranje
tehnoloških i zakonodavnih uvjeta za njihovu komercijalnu eksploataciju. Kao prioritet, Komisija
poziva Vijeće i Parlament da usvoje
i implementiraju navedene mjere i zakonodavstvo o informacijskim, energetskim,
prometnim, svemirskim i komunikacijskim mrežama u EU-u, na temelju prijedloga
Komisije. Odgađanje
uvođenja tih infrastruktura naškodit će budućoj konkurentnosti.
S obzirom na to da trenutačno ekonomsko okruženje nije povoljno za
dugoročne investicije, Komisija će ponovno iskoristiti projektne
obveznice kako bi omogućila financiranje tih infrastrukturnih
projekata. 2.2. Otvoreno i integrirano unutarnje
tržište proizvoda i usluga Komisija je kroz
Akte o jedinstvenom tržištu I. i II. dala novi poticaj integraciji tržišta
širom EU-a te poziva suzakonodavce da usvoje prijedloge iz tih akata, osobito o
inicijativama kao što je paket mjera za tržišni nadzor i sigurnost proizvoda. Komisija
nastavlja aktivno promicati jedinstveno tržište dobara. Pregledom unutarnjeg
tržišta industrijskih proizvoda utvrđeno je da unutarnje tržište
industrijskih proizvoda ispunjava svoju namjenu[12].
Industrija ima koristi od njegova razvoja i trgovina proizvedenim dobrima
unutar EU-a porasla je s godinama. Inicijativa za
jedinstveno tržište zelenih proizvoda predlaže paket mjera kojima bi se
prevladali problemi u slobodnom optjecaju tih proizvoda.[13]
Međutim, ako države članice ne poduzmu daljnje korake u primjeni
trenutačnog okvira, u poslovanju će i dalje biti prisutni nepotrebno
visoki troškovi i razlike u troškovima. Komisija će osigurati
provođenje usklađivanja te će se ponajprije usredotočiti
na implementaciju i provođenje postojećega zakonodavnog okvira i
olakšavati sudjelovanje malih i srednjih poduzeća na jedinstvenom tržištu. Komunikacija
„Vizija unutarnjeg tržišta industrijskih proizvoda” predstavlja postupke za
postizanje bolje integriranoga unutarnjeg tržišta koja se temelji na
racionalizaciji postojećega zakonodavnog okvira. Komisija će
razmotriti razradu zakonodavnog prijedloga o tome kako pojednostaviti i
uskladiti gospodarske sankcije administrativne ili civilne prirode za neusklađenost
sa zakonodavstvom Unije o usklađivanju radi osiguranja jednakog postupanja
svih poduzeća na čitavom unutarnjem tržištu za industrijske
proizvode. Europska poduzetnička mreža osnažit će se radi bolje
potpore malim i srednjim poduzećima na unutarnjem tržištu i daljnjeg
razvoja potpore za pristup financiranju, poboljšanja njihove energetske
učinkovitosti i učinkovitog korištenja resursa te povećanja
sposobnosti za upravljanjem inovacijama u malim i srednjim poduzećima. Industrija
trguje i dobrima i uslugama. Puna provedba Direktive o uslugama i dalje je
važna za industrijsku konkurentnost Europe. Postoji jasna neravnoteža
između razine integracije na tržištima dobara i usluga, a kako bi se
industrija mogla učinkovito osuvremeniti, funkcioniranje unutarnjeg tržišta
usluga mora se dalje poboljšati.[14]
Mnogo je toga
postignuto, ali države članice još moraju provesti reforme i poboljšati
implementaciju pravila unutarnjeg tržišta u nekim područjima. Europska
komisija već je u svojoj Komunikaciji iz 2012.[15]
pozvala države članice da poduzmu dodatne napore kako bi se osigurala
primjena Direktive o uslugama. Potpuna primjena Direktive o uslugama
značajno bi poboljšala neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta,
osobito za male i srednje velike države i za potrošače. Povećanje
konkurentnost moglo bi rezultirati ukupnim gospodarskim rastom BDP-a EU-a od
otprilike 2,6 %. Prati se napredak u Europskom semestru, a Komisija je
uspostavila dijalog s državama članicama o postizanju politički
dogovorenih ciljeva. Bolje
integrirano unutarnje tržište usluga, osobito poslovnih usluga koje
predstavljaju oko 12 % dodane vrijednosti EU-a, poboljšalo bi
konkurentnost industrije. Ovo je dobar primjer područja u kojem
uključivanje industrijske konkurentnosti može doprinijeti povećanju
ukupne konkurentnosti gospodarstva EU-a. Poslovne usluge treba na primjeren
način uzeti u obzir kod oblikovanja i implementacije strategija
industrijske politike. Slijedom Komunikacije o industrijskoj politici iz 2012.,
Komisija je početkom 2013. uspostavila skupinu na visokoj razini za
poslovne usluge. Komisija će razmotriti potrebu za daljnjim mjerama nakon
što skupina na visokoj razini za poslovne usluge u ožujku 2014. izda svoje
preporuke. Nedavno
ažurirani Europski normizacijski sustav pomno se pregledava kako bi se
procijenilo može li se prilagoditi brzo mijenjajućem okruženju kako bi
doprinijelo europskim strateškim unutarnjim i vanjskim ciljevima, osobito u
području industrijske politike, usluga, inovacija i tehnološkog razvoja. Osim toga,
utvrđivanje učinkovitih normi i zaštita intelektualnog vlasništva
(koje predstavlja 50 % ukupne nematerijalne imovine EU-a) ključni su
za promicanje inovacija i razvoja novih područja tehnologije. Komisija
će pomno pratiti tekuću raspravu o upotrebi i ulozi prava intelektualnog
vlasništva u normama i procijeniti treba li to pitanje riješiti posebnom
inicijativom. 2.3.
Poslovno okruženje, zakonodavni okvir i javna uprava u EU-u Konkurentska
prednost EU-a oduvijek se temelji na čvrstom i predvidljivom
institucionalnom okruženju, kvalitetnoj infrastrukturi, jakoj bazi tehnološkog
znanja i zdravoj i obrazovanoj radnoj snazi. Europa tradicionalno zauzima dobru
poziciju kao mjesto poslovanja i industrijske proizvodnje, ali konkurentnost
joj je trenutačno u padu u usporedbi s drugim regijama svijeta.[16] Činjenica
da unutarnje tržište (osobito usluga) nije potpuno integrirano bitan je
čimbenik koji koči porast produktivnosti. Kao cjelina, Europa se nije
u dovoljnoj mjeri mogla prilagoditi promjeni okolnosti. Administrativna
opterećenja i složenost zakonodavstva rješavaju se presporo i
neujednačeno, a neka tržišta rada nisu dovoljno fleksibilna. Nakon
financijske krize nasljeđe razduživanja koči daljnje investicije i
novo kreditiranje poslovanja te posljedično i modernizaciju industrije u
EU-u. Komisija
redovito prati konkurentnost i poslovno okruženje EU-a, i to osobito kroz
postupak Europskog semestra i Izvješće o konkurentnosti država
članica u skladu s člankom 173. Ugovora. Iz nedavnih
izvješća vidljivi su znakovi poboljšanja jer se pokazuje učinak
strukturnih reformi, ali napredak država članica i dalje je
neujednačen. Od 2014. Izvješće
o konkurentnosti i politikama država članica na temelju
članka 173. Ugovora o funkcioniraju EU-a pojačat će se
kako bi se ocijenio i jasno povezao učinak poboljšanja u poslovnom
okruženju na poboljšanje stvarne konkurentnosti država članica, a opseg
godišnjih izvješća proširit će se kako bi se pratila nastojanja na
nacionalnoj razini radi usmjeravanja aspekata konkurentnosti u druga
područja politike.[17] Na razini EU-a
Komisija nastavlja poboljšavati kvalitetu zakonodavstva i regulatornog
okruženja kako bi ono postalo stabilnije i predvidljivije. Implementacijom Programa
prikladnosti i uspješnosti propisa (REFIT) i daljnjim praćenjem 10
najvećih regulatornih opterećenja pojednostavit će se
zakonodavstvo EU-a i smanjiti regulatorna opterećenja za poduzeća. Testiranje
konkurentnosti potpuno je integrirano u procjene učinka Komisije za
sve veće prijedloge sa značajnim učinkom na konkurentnost. Kumulativne
procjene troškova provedene su u nizu sektora (čelik, aluminij), a
provest će se i u drugima (npr. kemikalije i šumska industrija) kako bi se
ex-post procijenili zajednički troškovi različitih vrsta
nacionalnih propisa i propisa EU-a za industrijske sektore. Provjera
prikladnosti zakonodavstva u sektoru prerade nafte dovršit će se u
2014. Komisija će u budućnosti postupno izvršiti sveobuhvatne
preglede konkurentnosti i regulatornih okvira za sve glavne industrijske lance
vrijednosti kroz provjere prikladnosti i kumulativne procjene troškova.[18] Komisija
poziva države članice da poduzmu slične mjere na nacionalnoj razini
kako bi pomogle osigurati da se mjerama politike poveća konkurentnost
širom EU-a. Komisija će pratiti
napredak u ovom području. Značajne su
razlike u pristupu javnih uprava privatnom sektoru. Kako bi se svim državama
članicama omogućilo da iskoriste iskustva drugih i osigurala
praktična podrška o mogućnostima implementacije po volji, Komisija
će predstaviti inicijativu o javnoj upravi koja potiče rast, u kojoj
će dati sveobuhvatan pregled najboljih praksi u javnoj upravi dostupnih
širom EU-a, osobito u pogledu alata e-uprave i javne nabave. 3.
MODERNIZACIJA INDUSTRIJE: ULAGANJA U INOVACIJE, NOVE TEHNOLOGIJE, PROIZVODNE INPUTE
I VJEŠTINE Uz oskudne
prirodne i energetske resurse i ambiciozne socijalne i ekološke ciljeve,
poduzeća EU-a ne mogu se natjecati s proizvodima niske cijene i niske
kvalitete. Moraju se okrenuti inovaciji, produktivnosti, učinkovitoj
upotrebi resursa i visokoj dodanoj vrijednosti kako bi se natjecale na
globalnom tržištu. Komparativna prednost Europe u svjetskoj ekonomiji i dalje
će se nalaziti u visokoj dodanoj vrijednosti dobara i usluga,
učinkovitom upravljanju lancima vrijednosti i pristupu tržištima diljem svijeta.
Inovacije i tehnološki napredak tako ostaju glavni izvor konkurentnosti
industrije EU-a. Zbog toga je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se
ostvario cilj plana Europa 2020. da se na istraživanje i razvoj potroši
3 % BDP-a. Digitalne
tehnologije osobito su u središtu porasta produktivnosti europske industrije.
Njihova moć transformacije i rastući utjecaj u svim sektorima
redefinirat će pojam tradicionalnog poduzeća i proizvodnih modela i
donijet će cijeli niz potencijalnih novih inovacija proizvoda, a osobito
usluga u industriji. („integracija usluga u
industriji”). Širom globalne ekonomije u tijeku je digitalna
tranzicija, pa industrijska politika mora obuhvatiti nove tehnološke
mogućnosti kao što su računalstvo u oblaku, razvoj velikih
količina podataka i lanca vrijednosti podataka, nove industrijske primjene
interneta, pametne tvornice, robotika, 3D tisak i oblikovanje. 3.1.
Poticanje ulaganja u inovacije i nove tehnologije Od početka
gospodarske krize drastično smanjene razine ulaganja u inovacije predstavljaju
velik problem za budućnost europske industrije. Komisija stavlja
sve veći dio svojih političkih, regulatornih i financijskih poluga na
raspolaganje državama članicama, regijama i industriji kako bi potaknula
ulaganja u inovacije. Programom Obzor 2020. omogućit će se
pristup 80 milijardi EUR za istraživanja i inovacije, osobito kroz
programski temelj za vodstvo u industriji. To obuhvaća podršku za razvojno
ključne tehnologije kojima će se redefinirati globalni lanci vrijednosti,
poboljšati učinkovitost resursa i preoblikovati međunarodna podjela
rada. Kako bi se olakšala komercijalizacija rezultata istraživanja, iz programa
Obzor 2020. financirat će se prototipa bližih tržištu i demonstracijskih
projekata nego što je to do sad bio slučaj. Ključni je element novog
Okvirnog programa udruživanje snaga s privatnim sektorom kroz javno-privatna
partnerstva u ključnim industrijskim domenama kako bi se potaknula daljnja
privatna ulaganja. Povrh toga,
donošenjem novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje
2014. – 2020. državama je članicama za financiranje ulaganja u
inovacije dostupno do 100 milijardi EUR iz Europskih strukturnih i
investicijskih fondova (ESIF) u skladu s prioritetima industrijske politike. U
razdoblju 2014. – 2020. u ulaganjima Europskih strukturnih i
investicijskih fondova u inovacije slijedit će se koncept „pametne
specijalizacije” kako bi se državama članicama i regijama
omogućilo koncentriranje ulaganja u svoje komparativne prednosti i
potaknulo stvaranje transeuropskih lanaca vrijednosti. Brojne teme koje su u
okviru strategija pametne specijalizacije predložile države članice i
regije povezane su sa šest strateških područja u okviru industrijske
politike, pa je na raspolaganje regija stavljen sveobuhvatni paket financiranja. S obzirom na to
da države članice sve više žele poticati ulaganja u strateška
područja industrije, Komisija modernizira okvir za državne potpore
istraživanju, razvoju i inovacijama i provodi reformu pravila o javnoj
nabavi kako bi se na strani potražnje stvorila kritična masa i
poboljšala učinkovitost raspodjele resursa vodeći u punoj mjeri
računa o pravilima tržišnog natjecanja i unutarnjeg tržišta. Potreba da se
ubrzaju ulaganja u prijelomne tehnologije u brzorastućim područjima
bila je glavni razlog za odluku Komisije da se u Komunikaciji o industrijskoj
politici iz 2012. utvrdi šest područja u kojima se potiču ulaganja. Ta strateška i
horizontalna područja su: napredna proizvodnja, razvojno ključne
tehnologije, čista vozila i promet, proizvodi na biološkoj osnovi, gradnja
i sirovine te pametne mreže. Zahvaljujući radu šest radnih skupina koje su
uspostavljene prije godinu dana Komisija je mogla utvrditi mogućnosti kao
i prepreke inovacijama koje zahtijevaju daljnje mjere politike. Na temelju tog
rada Komisija će se usredotočiti na sljedeće prioritete: ·
napredna
proizvodnja:
primjena zajednice znanja i inovacije na dodanu vrijednost proizvodnje i
osnivanje javno-privatnog partnerstva u industriji održivih procesa kroz
učinkovitost resursa i energije, tvornice budućnosti, fotonike i
robotike, poboljšanje kapaciteta inovacija i konkurentnosti europskoga
proizvodnog sektora. Integracija digitalnih tehnologija u postupak proizvodnje
predstavljat će prioritet u budućem radu u svjetlu rastuće važnosti
industrijskog interneta. Korištenje velikih količina podataka („big data”)
sve će se više integrirati u postupak proizvodnje.[19] ·
razvojno ključne tehnologije (KET): ova radna skupina radi na identifikaciji mogućih projekata
od europskog interesa u brojim područjima KET-a, npr. baterije,
inteligentni materijali, proizvodnja visokih performansi i industrijski
bioprocesi, čime će se olakšati sveeuropski pristup malih i srednjih
poduzeća tehnološkoj infrastrukturi i dalje iskorištavati mogućnosti
memoranduma o razumijevanju potpisanog sa Svjetskom bankom. ·
proizvodi
na biološkoj osnovi: osiguranje pristupa održivim
sirovinama po cijenama svjetskog tržišta za proizvodnju proizvoda na biološkoj
osnovi.
Za to će biti potrebna primjena kaskadnog načela u korištenju biomase
i uklanjanja svih mogućih nepravilnosti u raspodjeli biomase za
alternativne upotrebe koje bi mogle proizići iz potpora ili drugih
mehanizama koji potiču korištenje biomase za druge namjene (npr.
energiju).[20] ·
čista
vozila i plovila: usvajanje i puna implementacija prijedloga
Komisije o infrastrukturi za alternativna goriva, implementacija inicijative za
zelena vozila i drugih inicijativa u okviru programa Obzor 2020. kojima se
promiče čist i energetski učinkovit promet, rad na globalnim
normama za električne automobile i implementacija prioriteta
utvrđenih u okviru CARS 2020. ·
održiva
gradnja i sirovine: uspostavljanje kreditnog
kapaciteta Europske investicijske banke od 25 milijardi EUR za
energetsku učinkovitost stambenih zgrada i poboljšanje recikliranja i
upravljanja održivim otpadom u gradnji. ·
pametne
mreže i digitalne infrastrukture: utvrđivanje
daljnjih ciljeva za razvoj sastavnih dijelova pametnih mreža, revizija i
proširivanje standardizacijskih mandata te razvoj i smjernice za indikatore
uspješnosti.[21]
Infrastruktura i programska podrška za povezivost za industrijski internet
prioritetno je područje s obzirom na njegovu rastuću važnost i
trebalo bi pomoći u integraciji procesa visokih performansi,
uključujući računalstvo u oblaku. Oslanjajući
se na rad radnih skupina Komisija predlaže državama članicama da ujedine
alate regionalne i industrijske politike u stvaranju platformi pametne
specijalizacije kako bi pomogle regijama da razviju programe pametne
specijalizacije olakšavajući kontakte između poduzeća i klastera,
čime će se osigurati pristup inovativnim tehnologijama i
mogućnostima tržišta. Konačno, na
temelju analize snaga i glavnih sredstava europske industrije, Komisija će
istražiti područja industrijske aktivnosti u kojima će Europa u
budućnosti vjerojatno imati komparativnu prednost. Osim toga,
praćenje trendova ulaganja imat će rastuću ulogu u procjeni koja
se provodi u okviru Europskog semestra. 3.2.
Povećavanje proizvodne učinkovitosti i učinkovitosti resursa i
olakšavanje pristupa dostupnim proizvodnim inputima Tvrtke u EU-u
moraju imati pristup osnovnim inputima na održiv način i pod
najboljim mogućim uvjetima, ali još uvijek postoje značajni problemi
u pogledu tržišta kapitala, energije i sirovina. a)
Pristup financiranju Regulatorne
reforme financijskih tržišta, razborita monetarna politika i nova nadzorna
struktura koje je osigurala Bankarska unija uspjele su obnoviti financijsku
stabilnost. No razduživanje banaka otežava tvrtkama pristup bankovnim
kreditima, naročito za MSP-ove u državama članicama gdje je kriza
imala posebno snažan učinak. Političke
aktivnosti doprinose ublažavanju potreba za kapitalom za posebne namjene. U
razdoblju 2014. – 2020. kohezijska će politika poduzećima i
dalje omogućavati pristup financiranju financijskim instrumentima. Uz
tradicionalne financijske instrumente uspostavljene na nacionalnoj/regionalnoj
ili transnacionalnoj ili prekograničnoj razini, novo programsko razdoblje
predviđa mogućnost usmjeravanja sredstava financijskim instrumentima
uspostavljenima na razini Unije. To uključuje inicijativu MSP-a, koja je
instrument podjele rizika uz jamstva EU-a prema zahtjevu Europskog vijeća
iz listopada 2013. Ona je rezultat inicijative koju su predložili Komisija
i EIB, a koja državama članicama omogućava da se dobrovoljno
služe Europskim strukturnim i investicijskim fondovima u svrhu potpore
financijskim instrumentima koji MSP-ovima daju zajmove. Države članice
pozivaju se da doprinesu Europskim strukturnim i investicijskim fondovima iz
svojih nacionalnih planova za ovu inicijativu tako da ovaj instrument može
postići kritičnu masu i postići značajan učinak na
povećanje zajmova MSP-ovima. Donošenje
programa COSME i Obzor 2020. isto će tako uvećati kapacitet
financiranja iz fondova javnog sektora s plasmanom vlastitog kapitala preko
financijskih posrednika, kao što su fondovi poduzetničkog kapitala i
razvijeno sveeuropsko tržište poduzetničkog kapitala. Potpuna provedba
Direktive o kašnjenju u plaćanju [22]
isto će tako poboljšati financiranje za tvrtke. Nedavne promjene
zakonodavstva olakšat će MSP-ovima pristup financiranju. Na primjer, Uredba
o kapitalnim zahtjevima uključuje korektivni faktor koji smanjuje
kapitalne zahtjeve koji se odnose na kreditni rizik izloženosti prema malim i
srednjim poduzećima; izmijenjenom Direktivom o tržištima financijskih
instrumenata (MiFID) stvorit će se namjenske trgovinske platforme nazvane
„tržišta rasta MSP-ova”; izmijenjenom Direktivom o transparentnosti ukida se
zahtjev za izdavanjem kvartalnih financijskih informacija, a novim pravilima o
Europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Europskim fondovima
društvenog poduzetništva stvara se posebna putovnica EU-a za upravitelje
fondova koju ulažu u novopokrenute MSP-ove i društvene djelatnosti. Unatoč tim
mjerama, očekuje se da će pristup financiranju i dalje biti
problematičan. Iako velike korporacije sve više traže financiranje na
tržištima obveznica, europski MSP-ovi još su uvijek jako ovisni o bankama kao
glavnom izvoru financiranja, mnogo više nego u ostalim dijelovima svijeta.
Kriza je rascjepkala unutarnje tržište bankovnih kredita u EU-u i stope
zaduživanja neproporcionalno su porasle u nekim zemljama. Unutarnje tržište
kapitala na kojem MSP-ovi imaju pristup prekograničnom financiranju i
dalje ostaje cilj koji treba postići. U takvim se
okolnostima nastoji nadalje poboljšavati kanale prijenosa kredita i proširiti
korporativne izvore financiranja. U nekoliko je inicijativa obuhvaćenih
ažuriranom industrijskom politikom iz 2012. došlo do napretka. Analiza odgovora
na Zelenu knjigu o dugoročnom financiranju dovest će do
prijedloga mjera za proširivanje izvora financiranja za MSP-ove i olakšati
dugoročna ulaganja. Potrebne su i
dodatne mjere za ublažavanje djelovanja nedostatnog financiranja s kojima su
suočene neke tvrtke i Komisija će nastaviti raditi s Grupom EIB-a te
podržati bilateralne inicijative između država članica koje rješavaju
te nedostatke. b) Energija: Unatoč
poboljšanjima učinkovitosti i postupnim otvaranjem tržišta energije prema
konkurenciji koji su doveli do smanjenja cijena električne energije i
plina u trgovini na veliko, maloprodajne su cijene ovih važnih energetskih inputa
porasle. Maloprodajne cijene električne energije u EU-u za industriju
narasle su prosječno za 3,5 % godišnje, a cijene plina za 1 %
između 2008. i 2012. Kao rezultat, procijenjeno je da su industrijske
cijene električne energije u EU-u dvaput više nego u SAD-u i Rusiji te
20 % više nego u Kini., sudeći prema podacima Međunarodne
agencije za energiju.[23] Razlika u cijenama plina još je
veća: plin u EU-u tri je do četiri puta skuplji za industriju EU-a
nego za konkurente u SAD-u, Rusiji i Indiji, 12 % je skuplji nego u Kini,
ali je jeftiniji nego u Japanu. Unatoč tome, cijene koje su industrijski
korisnici stvarno platili mogu varirati od jedne države članice do druge. U
Komunikaciji o cijeni energije i pratećem Radnom dokumentu osoblja
predstavljeni su pomno zabilježen razvoj cijena energije i njihove tri glavne
komponente, tj. energija, troškovi mreže i porezi te pristojbe,
uključujući podršku za Standard obnovljive električne energije
(RES). Trošak energije ostaje najveća komponenta, iako se njegov udio
smanjuje, i u državama članicama postoje velike razlike. Troškovi mreže i
porezi te pristojbe najveći su uzrok povećanja cijene energije i imaju
najveći udio u konačnoj maloprodajnoj cijeni. [24] Razvoj
troškova energije pitanje je brige za konkurentnost energetski intenzivnih
industrija. Troškovi energije obuhvaćaju znatan udio u ukupnom trošku
papirnatih i tiskanih proizvoda, kemijskih dobara, stakla i keramike, željeza i
čelika i metala koji ne sadržavaju željezo, iako ima odstupanja ovisno o
tvornicama, tehnologijama i zemljama. Industrijska
konkurentnost i energetska učinkovitost ostaju glavni ciljevi Unije, kao
što je i navedeno u strategiji Europa 2020. Različite politike EU-a
nastoje ostvariti naše ciljeve što je učinkovitije moguće. -
Što se tiče opskrbe, Komisija je izravno stavila na
raspolaganje više od 2 020 milijardi EUR sredstava iz programa
Obzor 2020. za istraživanje i inovacije povezane s energijom i klimom,
najvećim dijelom kroz društveni izazov „Sigurna, čista i
učinkovita energija” i inicijative industrijskog vodstva, kao što su SPIRE
(Industrije održivih procesa kroz učinkovitost resursa i energije), SET
plan (Strateški plan za energetske tehnologije) i SILC II (Održiva industrija
za niske emisije ugljika), u cilju razvijanja i promicanja prihvaćanja
suvremenih tehnologija koje su potrebne za postizanje klimatskih i energetskih
ciljeva. -
Stvaranjem potpuno integriranog unutarnjeg tržišta za energiju i
povećanjem konkurencije u tržištima energije omogućit će se
korisnicima u industriji i građanstvu da imaju koristi od nižih
veleprodajnih cijena energije. -
Daljnjim razvojem učinkovite sveeuropske infrastrukture za
plin i električnu energiju kao i za prijevoz gradbenih blokova s važnim
sirovinama kao što su etilen i propilen pomoglo bi se u smanjivanju troškova
prijevoza i rizika za energetski intenzivne sektore. Treba povezati
postojeće cjevovode te izgraditi spojeve osobito s južnom i istočnom
Europom kako bi se unaprijedile sinergije između industrija
različitih država članica i postigla veća energetska
učinkovitost diljem Europe. -
Važno je izbjeći neproporcionalna povećanja troškova
energije uzrokovana porezima, pristojbama ili drugim instrumentima koje uvode države
članice kako bi se primijenile različite politike. To je od
ključne važnosti kako bi se osigurala troškovna učinkovitost i
doprinijelo konkurentnosti EU-a. Zajedno
s ovom komunikacijom, Komisija je usvojila paket o definiranju položaja klime i
energije do 2030.[25]. Osim u jednom slučaju,
riječ je o nezakonodavnom paketu kojim će se omogućiti rasprave
u Europskom vijeću i Europskom parlamentu da bi se doprinijelo
finaliziranju položaja Europske Unije u s obzirom na borbu protiv klimatskih
promjena i na to u kakvom je to odnosu s energetskom politikom i konkurentnosti
ekonomije EU-a. c)
Učinkovitost sirovina i resursa Industrija EU-a
ovisi o opskrbi sirovinama s međunarodnih tržišta,[26]
posebno neobrađenih minerala i metala. Ona se suočava s izazovima u
pogledu pristupa primarnim i sekundarnim sirovinama čitavom dužinom lanca
vrijednosti (istraživanje, vađenje, obrada/rafiniranje, recikliranje i
zamjena). Komisija je uključena u strategiju o sirovinama („Inicijativa o
sirovinama”) od 2008. Komisija isto tako podupire učinkovito korištenje
sirovina i razvoj modela cirkularnog poslovanja i proizvodnje. Inicijativa
Komisije o sirovinama ima snažnu vanjsku dimenziju koja osigurava pravedan i
pouzdan pristup sirovinama širom svijeta osiguravanjem jednakih uvjeta za sve
sudionike trgovine sirovinama. EU je pokazao uspješnost u pregovaranju oko
pravila izvoza sirovina u bilateralnim i multilateralnim trgovinskim sporazumima
i u nadgledanju i provođenju pravila o trgovinskim preprekama koje se
primjenjuju na sirovine. . Komisija će
nastaviti koristiti sve instrumente koji su joj na raspolaganju,
uključujući vježbe mapiranja diplomacije za sirovine koja je u
tijeku, kako bi očuvala pristup sirovinama na održiv način. Ovom
će se poglavlju posvetiti posebna pažnja u tekućim i budućim
trgovinskim pregovorima. Komisija se razmotriti
razradu Komunikacije o Europskom inovacijskom partnerstvu (EIP) o sirovinama
kako bi objasnila način na koji Europska komisija, države članice,
industrija i akademska zajednica namjeravaju surađivati na
unapređivanju Strateškoga provedbenog plana partnerstva za 2013. u svrhu
poboljšanja istraživanja i inovacija, zakonodavnog okruženja ili
standardizacije. Konkretni
ciljevi uključivat će pokretanje do 10 pokusnih projekata za
promociju tehnologija za proizvodnju primarnih i sekundarnih sirovina kako bi
se pronašle zamjene za barem tri primjene kritičnih i rijetkih sirovina i
stvorili bolji okvirni uvjeti za sirovine u Europi[27]. Da bi industriji
olakšala taj prijelaz, Komisija će predstaviti u 2014. zakonodavnu
inicijativu o učinkovitosti resursa i otpadu. Inicijativom će se
raditi na napretku u primjeni putokaza do energetski učinkovite Europe i
postaviti ključni temelji potrebni da bi ekonomski potencijal EU-a bio
produktivniji istovremeno koristeći manje resursa i napredujući prema
cirkularnoj ekonomiji. Sadržavat će zaključke donesene na temelju
razvoja prikladnih pokazatelja i ciljeva te pregled ključnih ciljeva u
zakonodavstvu o otpadu EU-a (u skladu s klauzulama o preispitivanju u Okvirnoj
direktivi o otpadu, Direktivi o odlagalištima i Direktivi o ambalaži) i
provesti ex-post evaluaciju direktiva o otpadu, uključujući
ocjenu opcija radi poboljšanja njihove međusobne usklađenosti. Povrh toga i na
temelju prethodnih procjena, Komisija će, gdje god je to potrebno,
predložiti mjere za uklanjanje distorzija cijena koje tvrtkama iz EU-a
onemogućavaju pristup ključnim inputima za industriju po
međunarodnima tržišnim cijenama. Komisija će osigurati
neutralnost politike u pristupu biomasi za različite svrhe kako bi
omogućila učinkovitu primjernu kaskadnog načela u upotrebi
biomase da osigura učinkovitu i održivu upotrebu prirodnih resursa. Prema potrebi,
razmatrat će se i mjere koje će industriji omogućiti pristup
ključnim inputima kao što su bioetanol ili škrob za industrijske
aktivnosti na biološkoj osnovi koje izviru iz tradicionalnih sektora kao što su
kemikalije, papir i druge industrije temeljene na šumama po cijenama na
globalnom tržištu.[28] 3.3.
Unapređivanje vještina i olakšavanje industrijskih promjena Vještine
predstavljaju važan element politike u programu Europa 2020. Komisija je uvela
sveobuhvatnu strategiju poboljšanja sustava obrazovanja i osposobljavanja
pripremom i ulaganjem u ljudski kapital koje podupiru financijski instrumenti
EU-a, alate za praćenje potreba i trendova vještina i osposobljavanja te
posebne inicijative za okupljanje relevantnih sudionika koji se bave
naukovanjem, posebno onih koji imaju ključne informacije i vještine
komunikacijskih tehnologija, uključujući socijalne partnere. Neprilagođene
vještine i pitanja osposobljavanja vjerojatno
će ostati ključni izazov za industriju EU-a u nadolazećim
godinama, posebice zato što će napredak proizvodnih tehnologija
povećati potražnju za posebnim vrstama vještina. U državama članicama
postoje značajne razlike u pogledu postignuća vještina i
učinkovitosti sustava strukovnog osposobljavanja. One, kao i visoke stope
nezaposlenosti u državama članicama pogođenima krizom, zahtijevaju
hitno djelovanje u svrhu većeg ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje.
Potrebno je poboljšati i prekograničnu mobilnost. U tu je svrhu Komisija
donijela sveobuhvatnu reformu EURES-a, koja će dovesti do čvršće
suradnje među europskim javnim službama za zapošljavanje EU-a i EEA-a u
cilju olakšavanja mobilnosti i sparivanja na temelju vještina, kroz čitav
niz novih usluga i proizvoda. Doprinos koji
naukovanja imaju u potpori industrijske konkurentnosti široko je priznato. Velike
razlike u postizanju vještina i učinkovitosti sustava strukovnog
osposobljavanja diljem država članica u korelaciji su s akutnom krizom
nezaposlenosti u državama članicama pogođenima krizom. Inicijativa
kao što je Europski savez za naukovanje nastavit će podržavati razvoj
kvalitetnog i učinkovitog naukovanja koje proizlazi iz snažnog partnerstva
između poslodavaca i obrazovanja širom EU-a. Osim toga,
Komisija razvija novu generaciju programa Erasmus za mlade poduzetnike, kao i
druge instrumente koji će omogućiti dostupnost pripravništva u
tvrtkama na prekograničnoj osnovi[29]
kroz aktivnu uključenost industrije i MSP-ova. Komunikacija o promišljanju
obrazovnih aktivnosti[30]
poziva da se usredotoči na usklađivanje ponude vještina s potrebama
tržišta rada širom Europe, a sada je pojačava i podržava novi program
financiranja Erasmus+. Komisija poziva države članice da podrže ove
napore. Trenutačno
se samo 0,3 % populacije EU-a godišnje seli u drugu državu članicu
zbog profesionalnih razloga, u usporedbi s 2,4 % u SAD-u. EU ima
jedinstvenu ulogu, a to je olakšavanje obrazovne mobilnosti između
ustanova za obrazovanje i pripravništvo preko programa Erasmus+ na svim
razinama: razmjene povezane s naukovanjem, pripravništvom i visokoškolskim
obrazovanjem. I dalje će se poticati sudjelovanje industrije i MSP-ova
u takvim inicijativama. U sektorima i područjima ekonomske aktivnosti koji
su u nastajanju, Zajednice znanja i inovacija pomoći će pri
omogućavanju dostupnosti vještina koje su potrebne na tim novim tržištima. Dionici na svim
razinama trebali bi težiti pripremanju i provedbi potreba za vještine i
osposobljavanje. Industrijska politika isto tako mora olakšati industrijske
promjene i pomoći u moderniziranju industrijskih struktura kako bi se
izbjegla drastična, rasipna restrukturiranja. . Kako se
posljedice restrukturiranja najizravnije osjete na regionalnoj razini, provedba
i priprema promjena zahtijeva aktivno sudjelovanje regija. U skladu s uspješnim
strategijama „pametnog usavršavanja”, inicijative politike na toj razini (o
infrastrukturi, osposobljavanju, istraživanju i inovacijama) treba uzeti u
obzir posljedice predstojećeg restrukturiranja. Kako bi pomogla
regijama da moderniziraju industrijsku bazu usmjeravanjem resursa na
produktivnije sektore i podržala napore koji svode moguće društvene
učinke na najmanju moguću mjeru, Komisija će predložiti
sveobuhvatan pristup pripremi i olakšavanju industrijskih promjena na
regionalnoj razini. Konačno,
Komisija će početkom 2014. predstaviti Komunikaciju o stvaranju radnih
mjesta u zelenom gospodarstvu kako bi usmjerila napore na ključne
ekonomske sektore koji imaju potencijal stvaranja radnih mjesta i na razvoj s
time povezanih novih vještina. [31] 4.
MALA I SREDNJA PODUZEĆA I PODUZETNIŠTVO Industrijska
politika EU-a tradicionalno je poklanjala veliku pažnju MSP-ovima, koji su i
uključeni u naš pristup politici. Do kraja 2013. Program za konkurentnost
i inovacije (CIP) pomogao je financijskim institucijama da osiguraju oko 30
milijardi EUR novih sredstava za više od 315 000 MSP-ova i tako
izravno stvorio ili zadržao oko 380 000 radnih mjesta. Povrh toga, u istom
su razdoblju strukturni fondovi osigurali oko 70 milijardi EUR kao potporu
poduzećima, uglavnom MSP-ovima.
Financirano je skoro 200 000 projekata od kojih je svaki
podupirao nekoliko MSP-ova, uključujući 78 000 novoosnovanih
poduzeća i stvaranje najmanje 268 000 stalnih radnih mjesta (i
očuvanjem još većeg broja njih). Regulatorni
i administrativni troškovi mogu utjecati na
MSP-ove i do deset puta više nego na velike tvrtke. Komisija je sustavno
promicala pojednostavljivanje za MSP-ove kroz oslobađanja za mikro
poduzeća i primjenu načela Prvo misliti na malo. Okvirni uvjeti za
MSP-ove značajno su unaprijeđeni otkad je prije pet godina donesen
Zakon o malim poduzećima (SBA). Smanjeno je prosječno trajanje i
troškovi pokretanja poduzeća (s devet na pet dana i sa 463 EUR na
372 EUR). Međutim, u nekim su državama članicama trajanje i
troškovi dobivanja svih potrebnih dozvola za pokretanje poslovanja i dalje
veoma visoki. Nove financijske
perspektive za razdoblje od 2014. – 2020. omogućavaju dostupnost novih,
snažnijih instrumenata za podršku poduzetništvu i MSP-ovima. Oni po prvi put
uključuju program, COSME, koji je posebno namijenjen MSP-ovima. On ima
proračun od 2,3 milijarde EUR koji se pridodaju doprinosima iz drugih
politika EU-a. Nova kohezijska politika pridaje posebnu pažnju konkurentnosti
MSP-ova. Namjenski instrument u programu Obzor 2020. osigurava sredstva za
rana, visoko rizična istraživanja i inovacije koje provode MSP-ovi. Nova politika ruralnog razvoja dodatno potiče
osnivanje novih poduzeća i konkurentnost MSP-ova u ruralnim
područjima.[32] Uz ovu
financijsku potporu, Smjernice za državne potpore za promicanje ulaganja
rizičnog financiranja osobito su osjetljive na probleme s kojima se
MSP-ovi suočavaju pri financiranju svojih aktivnosti. Ipak, kako bi u
potpunosti ostvarila svoje mogućnosti, MSP-ovi moraju savladati
prepreke koje ograničavaju njihov rast. Prosječan MSP u Europi
manji je od onoga u SAD-u. I unutar EU-a postoje razlike u veličini
MSP-ova: Prosječan MSP u Njemačkoj ima 7,6 radnika, u usporedbi s 3,6
radnika u Španjolskoj i 3,2 u Italiji. Ovo ima značajne posljedice: što je
tvrtka manja, teže joj je ulagati u inovacije, izvoz i integraciju u globalni
lanac vrijednosti, što ugrožava njihovu konkurentnost. Potrebno je
bolje istražiti mogućnosti klastera za stvaranje povoljnih
ekosustava za inovacije skupina MSP-ova koji se međusobno podupiru kao
sredstvo promicanja rasta. Komisija će olakšati povezivanje MSP-ova koji
se žele integrirati u vrhunske klastere koji teže izvrsnosti i u
međueuropske lance vrijednosti. Žarište neće biti ograničeno na
industrijske sektore, već na olakšavanje međusektorske i
prekogranične suradnje i inovacija. Lanci dodanih vrijednosti,
od nabave sirovina do poslovnih usluga i distribucije, kao i veze s centrima za
istraživanje, osposobljavanje i obrazovanje moraju biti bolje integrirani.
Pokazni projekti za inovaciju lanca vrijednosti koje je olakšalo spajanje u
klastere isto će se tako financirati kroz program Obzor 2020. kao potporu
provedbi strategija pametnog usavršavanja. Osim toga, Komisija će
pojačati Akcijski plan poduzetništva kako bi razvila poduzetničke
vještine i stavove i kako bi pojedincima olakšala komercijalan razvoj novih
ideja. Ažurirani
Zakon o malim poduzećima (SBA) mogao bi stvoriti više sinergija s
postupcima reforme u okviru Europskog semestra, pomažući MSP-ovima da
rastu i stvaraju radna mjesta. Komisija će razmotriti aktivnosti i, ako je
potrebno, predložiti nove zakonodavne mjere kako bi osigurala mogućnost
pokretanja poduzeća u bilo kojoj državi članici uz maksimalne
troškove od 100 EUR i u roku od tri dana. Razmatrat će se i cilj
dobivanja potrebnih dozvola u roku od mjesec dana. Konačno, Komisija proučava
mjere za smanjivanje trajanja sudskih parnica za povrat kredita za
poduzeća kako bi se oporavila od financijskih teškoća i izbjegla
insolventnost pristupom postupcima jeftinog restrukturiranja duga, za davanje
druge prilike poštenim poduzetnicima i za olakšavanje prijenosa poduzeća.
Komisija strogo zahtijeva da države članica uvedu test za MSP-ove ili neki
sličan sustav u njihovu procesu odlučivanja i da smanje
administrativno opterećenje.[33] Konačno,
Komisija istražuje daljnje mogućnosti pomoći MSP-ovima da razviju
prekogranične sinergije uz zadržavanje fleksibilnog i blagog regulatornog
okvira za MSP-ove. Poslovne mreže predstavljaju zanimljive poslovne prilike
osobito kako bi ojačale prekograničnu suradnju. Kroz
unaprijeđeno usavršavanje unutar zajednice, poslovne mreže mogu biti važan
čimbenik doprinosa inovacijama. Komisija će istražiti kojem se
opsegu, npr. praktičnim smjernicama, mogu predložiti neke ciljane mjere,
(npr. pitanja standarda, terminologije ili označavanje) koje mogu
potaknuti razvoj poslovnih mreža. 5. INTERNACIONALIZACIJA
TVRTKI EU-a Izvoz i
trgovinski višak EU-a odigrali su značajnu ulogu u ublažavanju
učinaka krize. Procjenjuje se da će do 2015. godine 90 %
globalnog rasta dolaziti izvan Europe, a pristup tržištima trećih zemalja
ostat će ključna značajka europske konkurentnosti. Industrija
EU-a u najvećoj je mjeri ostala konkurentna na međunarodnim
tržištima, no snažan dugotrajan izvoz ne smije se uzeti zdravo za gotovo.
Europske tvrtke moraju ostati inovativne i integrirati se u rastuću mrežu
lanaca vrijednosti koje se prostiru širom svijeta. Integracija u globalnu
ekonomiju mora ići ruku pod ruku s promicanjem otvorenih, pravednih
tržišta širom svijeta. Trgovinska
politika nalazi se u središtu međunarodnog programa EU-a, ne samo da bi
otvorila tržišta, već i da bi obranila interese EU-a i aktivno promicala
jednake uvjete na trećim tržištima. EU se
obvezuje da i dalje promiče slobodnu trgovinu preko WTO-a, kako je
prikazano u nedavno donesenom ugovoru o olakšavanju trgovine. Paralelno
s time, EU provodi bilateralnu trgovinu i plan investicija bez presedana kroz
Akte o slobodnoj trgovini (FTA) koji su trenutačno najvažnija sredstva
poboljšanja pristupa tržištu. Završetak FTA pregovora koji su u tijeku mogao bi
podići BDP EU-a za 2 % (250 milijardi EUR). Komisija je isto
tako predložila izmjenu Instrumenata za zaštitu trgovine (TDI) i poziva
Vijeće i Parlament da donesu brze odluke o podršci sustavu TDI-ja i
smanjivanju pratećih troškova kako bi učinkovitije potaknuli pravedno
tržišno nadmetanje. 5.1.
Pristup tržištu Slijedeći
napredak u zajedničkoj vanjskoj politici, početak Misije za rast i
razvoj Strategije pristupa tržištu EU-a treba povećati napore za
uključivanje u ekonomsku diplomaciju, na temelju solidarnosti između
država članica i uz snažniji istup prema ekonomskim partnerima braniti
europske investicije i interese u inozemstvu. Uvjeti tržišnog natjecanja nisu
jednaki na globalnim tržištima i europskim kompanijama koje djeluju na
ključnim novim tržištima nameću se nepravedni uvjeti. Sektor europske
javne nabave najotvoreniji je na svijetu, no europske tvrtke nailaze na
teškoće prilikom prijavljivanja na tržišta javne nabave izvan Europe. U
novijim Aktima o slobodnoj trgovini EU je postigao napredak u pristupu
tržištima nabave. Na primjer, bilateralni pregovori s Kanadom urodili su
značajnim napretkom u otvaranju tržišta nabave na pod-federalnoj razini. I
u drugim bilateralnim pregovorima težit će se sličnom napretku,
posebice sa Sjedinjenim Državama i Japan. Povrh toga,
Komisija je predložila novi instrument koji će, ako ga odobre države
članice i Europski Parlament, omogućiti EU-u da se pozabavi
neravnotežom na međunarodnim tržištima javne nabave.[34] Ovim
bi postupkom državna tijela država članica koja sklapaju ugovore mogla
isključiti ponuditelje velikih ugovora koji koriste proizvode i usluge
koje potiču izvan EU-a gdje su tržišta nabave dobro zaštićena. Ovo je
dobar primjer kako reciprocitet može dati pozitivne rezultate za EU u
međunarodnom kontekstu. Usluge
predstavljaju oko 40 % dodane vrijednosti u izvozu europskih
proizvođača. Oko trećine radnih mjesta koja ovaj izvoz stvara
zapravo se nalaze u tvrtkama koje opskrbljuju izvoznike proizvoda pomoćnim
uslugama. Stoga su bolje i jeftinije usluge ključna varijabla u jednadžbi
industrijske konkurentnosti. Bolje uključivanje tvrtki iz EU-a u globalne
lance vrijednosti olakšat će pristup visokokvalitetnim uslugama i
poboljšati konkurentnost izvoza proizvoda i usluga iz EU-a. Napori za
povećanje internacionalizacije MSP-ova ističu se kao poseban
prioritet. U EU-u 10 % najboljih izvoznih tvrtki u pravilu postiže 70 –
80 % izvoza i Komisija će nastojati povećati ne samo
količinu izvoza, već i broj izvozničkih tvrtki kako bi se
olakšala integracija tvrtki iz EU-a u globalne lance vrijednosti. Unapređenje
pristupa tržištima zahtijeva korištenje kombinacije instrumenata trgovinskih
politika koji se odnose na konkretne probleme s kojima se kompanije
suočavaju prilikom izvoza ili ulaganja u treće zemlje. Strategija
pristupa tržištu ima ključnu ulogu u rješavanju tih izazova kroz
zajedničke napore Komisije, država članica i poduzeća.
Jačanjem suradnje među različitim dionicima povećat će
se učinkovitost i uspješnost u nadilaženju tih prepreka. U
svrhu promicanja pristupa tržištima širom svijeta, Komisija će: •
u okviru naših cjelokupnih pregovaračkih strategija u vezi s FTA-om s
ključnim bilateralnim trgovinskim partnerima, među ostalim sa SAD-om,
Kanadom, Japanom i Indijom, nastaviti provoditi poboljšani pristup tržištu za
europsku industriju i poduzeti daljnje mjere u vezi s postojećim FTA-om
kroz redovito praćenje, procjenu i provedbu. •
nastaviti voditi pregovore na temelju Dubokog i sveobuhvatnog sporazuma o
slobodnoj trgovini te provoditi sporazume o potvrđivanju i
prihvaćanju industrijskih proizvoda između EU-a i zemalja južnog
Mediterana i zemalja Istočnog partnerstva. •
nastaviti raditi unutar tijela WTO-a
kako bi spriječila i suprotstavila se trećim zemljama koje stvaraju
tehničke prepreke trgovini, čak i rješavanjem sporova kad je
potrebno. •
osnažiti Misije za rast i iskoristiti
usluge mreže Enterprise Europe radi promicanja internacionalizacije MSP-ova i
podržavanja organizacije i pratećih mjera Misija za rast. •
provesti dijaloge među MSP-ovima i
promicati suradnju s našim međunarodnim partnerima – bilateralno sa
SAD-om, Kinom, Rusijom i Brazilom te multilateralno u istočnom
partnerstvu, industrijskoj suradnji EU-MED , povećanju i državama AKP-a. •
nastaviti
provođenje Strategije pristupa tržištu kao instrumenta kojim će se
riješiti konkretni problemi s kojima se suočavaju europske kompanije, s
posebnim fokusom na MSP-ove, koji se često suočavaju s najvećim
izazovima u rješavanju trgovinskih prepreka u trećim zemljama. 5.2.
Standardizacija, regulatorna suradnja i prava intelektualnog vlasništva Komisija će
nastaviti promicati međunarodne standarde i regulatornu suradnju,
gradeći ulogu EU-a kao de facto utemeljitelja standarda i voditi
glavnu riječ u učvršćivanju međunarodnog sustava
standardizacije. Regulatorna suradnja s drugim zemljama i nadalje će biti
prioritet, posebice u tekućim bilateralnim pregovorima sa Sjedinjenim
Državama i Japanom gdje će glavni naglasak biti na „iza graničnim”
preprekama trgovini i investicijama. Podizanje razine transparentnosti
regulatorne konvergencije značajno će unaprijediti prilike za tvrtke
iz EU-a u prekomorskim zemljama i pomoći u smanjivanju troškova pristupa
tržištima. U svijetu u
kojem konkurentnost često proizlazi iz prednosti prvog prisutnog na
tržištu i brendiranja, za kompanije iz EU-a sve je važnije da podrži svoja
prava industrijskog vlasništva na svim relevantnim tržištima, posebice u
kreativnim industrijama gdje krivotvorenje predstavlja ozbiljan problem. Kako
bi proširila podršku koju pruža poduzećima, Komisija je već proširila
mrežu podrške korisnicima u pogledu prava industrijskog vlasništva na ASEAN i
MERCOSUR kako bi ponudila usluge na širem geografskom području i razmotrit
će daljnje geografsko širenje takvih usluga podrške. 6. Zaključak Europa hitno
treba ojačati osnovu za održivi razvoj i modernizaciju nakon krize.
Zbog toga mora poslati jasne signale svoje predanosti reindustrijalizaciji,
modernizaciji europske industrijske osnove i promicanju okvira tržišnog
natjecanja za industriju EU-a. Važnost izazova
koji se nalaze pred europskom budućnošću zahtijevaju pažnju i
vođenje politike na najvišoj političkoj razini, razini Europskog
vijeća. Ovo je od vitalne važnosti za osiguravanje usklađenosti i
prioritizacije svih instrumenta koje EU ima na raspolaganju. Industrijska
strategija ne može se provesti u praksi kao izolirana politika jer djeluje na
brojna druga područja politike s kojima se preklapaju njezini učinci. Stoga
Komisija poziva države članice da prepoznaju središnju važnost industrije
za poticanje konkurentnosti i održivog rasta u Europi i za sustavno razmatranje
konkurentnosti u svim područjima politike. Zbog
toga Komisija smatra da je potrebno težiti sljedećim prioritetima u svrhu
podrške konkurentnosti europske industrije: ·
Nastavljanje s produbljivanjem
usmjeravanja industrijske konkurentnosti u ostala područja politike kako
bi se održala konkurentnost ekonomije EU-a, uzevši u obzir važnost doprinosa
industrijske konkurentnosti učinkovitosti cjelokupne konkurentnosti EU-a.
Na primjer, posebnu pažnju treba posvetiti porastu produktivnosti poslovnih
usluga kako bi porasla industrijska konkurentnost i konkurentnost ekonomije
EU-a općenito. ·
Maksimiziranje mogućnosti
unutarnjeg tržišta razvojem potrebne infrastrukture, ponudom stabilnog,
pojednostavljenog i predvidivog regulatornog okvira povoljnog za poduzetništvo
i inovacije, integriranje tržišta kapitala, poboljšavanje mogućnosti za
osposobljavanje i mobilnost građana i upotpunjavanje unutarnjeg tržišta za
usluge kao glavnog čimbenika koji doprinosi industrijskoj konkurentnosti. ·
Odlučno provođenje
instrumenata regionalnog razvoja nacionalnim i europskim instrumentima kao
podrška inovacijama, vještinama i poduzetništvu kako bi došlo do promjene u
industriji i podizanja konkurentnosti ekonomije EU-a. ·
Kako bi se ohrabrilo investiranje,
poduzeća trebaju pristup ključnim inputima, a posebno energiji i
sirovinama po pristupačnim cijenama koje odražavaju međunarodne
uvjete cijene. Nacrt i provedba instrumenata politike za različite ciljeve
i na razini EU-a i na nacionalnoj razini ne smije rezultirati iskrivljenjem
cijene koje podrazumijeva neproporcionalno više relativne cijene za te inpute.
Treba poduzeti i aktivnosti na unutarnjem tržištu te na međunarodnoj
razini kako bi se osigurala adekvatna opskrba ovim inputima, kao i
povećala učinkovitost resursa i energije te smanjio otpad.. ·
Učiniti sve kako bi se olakšala
integracija tvrtki iz EU-a u globalne lance vrijednosti da se poveća
njihova konkurentnost i osigura pristup globalnim tržištima pod povoljnijim
uvjetima tržišnog natjecanja.
Konačno,
cilj revitalizacije gospodarstva EU-a zahtijeva prihvaćanje napora
reindustrijalizacije u skladu s težnjama Komisije za podizanjem doprinosa
industrije BDP-u na 20 % do 2020.
[1] Rueda-Cantuche, José M.a,
Sousa, Nb, Andreoni, Va. i Arto, I. „Jedinstveno tržište kao
pokretač rasta zaposlenosti kroz vanjsku trgovinu”, Zajednički
istraživački centar, Sevilla, 2012. U ovoj komunikaciji proizvodnja se
odnosi na odjeljak C i pododjeljke 10. do 33. klasifikacije NACE
revizija 2. Industrija se odnosi na širi skup aktivnosti,
uključujući rudarstvo i vađenje kamena te energetske aktivnosti. [2] Procjena na temelju trgovinskih statistika Eurostata. Ova se brojka
odnosi samo na proizvedena dobra pa stoga ne uključuje trgovinske tokove
energije i sirovina, u čemu EU ima trgovinski deficit. [3] Treba napomenuti da, iako je od 2007. udio proizvodnje u BDP-u
porastao u nekim zemljama (Slovačka, Litva, Austrija, Njemačka i
Nizozemska), u ostalima se smanjio. [4] Europsko
izvješće o konkurentnosti 2013. „Na putu prema reindustrijalizaciji
vođenoj znanjem” na http://ec.europa.eu/enterprise/policies/industrial-competitiveness/competitiveness-analysis/european-competitiveness-report/files/eu-2013-eur-comp-rep_en.pdf
i „Konkurentnost država članica i primjena industrijske politike EU-a” na http://ec.europa.eu/enterprise/policies/industrial-competitiveness/monitoring-member-states/files/scoreboard-2013_en.pdf.
[5] I za električnu energiju i plin razlika cijena u odnosu na
vanjske konkurente (uz glavnu iznimku Japana) je u porastu. [6] COM(2012) 582 završna verzija „Jača
europska industrija za rast i gospodarski oporavak” od 10.10.2012 i COM(2010)
614 završna verzija „Integrirana industrijska politika za eru globalizacije
koja u središnji plan stavlja konkurentnost i održivost” od 28.10.2010. Više
država članica, uključujući Francusku, Španjolsku, Njemačku
i Ujedinjenu Kraljevinu, isto je tako u nedavnim godinama utvrdilo industrijske
politike ili strategije na nacionalnim i regionalnim razinama. [7] Ti
bi zajednički dogovoreni ugovorni odnosi među državama članicama
mogli podržati provedbu odgovarajućih aspekata industrijske politike koja
odražava prioritete gospodarske politike prepoznate u zajedničkoj analizi
Europskog vijeća o gospodarskom stanju u državama članicama i
europodručju kao takvom na temelju preporuka specifičnih za pojedine
države. [8] Paket predstavlja velik korak naprijed u stvaranju funkcionalnoga
jedinstvenog europskog željezničkog područja, u kojem standardizirani
vlakovi i željezničke komponente postupno zamjenjuju širok raspon posebno
prilagođenih željezničkih vozila, a postupci odobrenja
željezničkih vozila su pojednostavljeni. Zajedničko poduzeće
Shift2Rail podržat će taj postupak objedinjavanjem javnih i privatnih
sredstava kako bi se ubrzao razvoj i uvođenje novih tehnologija i
rješenja. [9] U sektoru cestovnog prijevoza tereta za daljnje otvaranje tržišta
potrebno je bolje provođenje odredaba o pristupu tržištu.
Usklađivanje sigurnosnih i tehničkih propisa o cestovnom prijevozu
tereta već je obavljeno, čime je pripremljen teren za moguću
liberalizaciju tog sektora na razini EU-a. [10] 14. listopada 2013. Komisija je usvojila popis 248 ključnih
projekata energetske infrastrukture, koji će na temelju novih smjernica za
transeuropsku energetsku infrastrukturu (TEN-E) imati koristi od bržeg i
učinkovitijeg postupka izdavanja dozvola i poboljšanoga regulatornog
tretmana. Osim toga, Vijeće i Europski parlament u prosincu 2013. složili
su se o stvaranju Instrumenta za povezivanje Europe (CEF), fonda od
33,2 milijarde EUR za financiranje i privlačenje ulaganja kako
bi se poboljšale europske prometne, energetske i digitalne mreže. CEF-om
će se podržati stvaranje ekološki održivih međusobno povezanih mreža
visokih performansi širom Europe. U okviru CEF-a, 5,85 milijardi EUR
dodijeljeno je transeuropskoj energetskoj infrastrukturi za razdoblje 2014. –
2020., što će doprinijeti integraciji tržišta i sigurnosti opskrbe
energetskog sustava EU-a. [11] COM(2013)
18 završna verzija od 24.1.2014. – „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i
Vijeća o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva.” [12] Komunikacija Komisije COM(2014)25 završna verzija od 22.1.2014.
„Vizija unutarnjeg tržišta proizvoda” od 22.1.2014. [13] Tom se inicijativom predlažu zajedničke metode za mjerenje
ekološke uspješnosti proizvoda i organizacija. Pružanjem usporedivih i
pouzdanih ekoloških informacija o proizvodima olakšat će se integracija
tržišta tih dobara širom EU-a. [14] Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2013:0785:FIN:EN:PDF
[15] Komunikacija od 8. lipnja 2012. (COM (2012)261 završna verzija
„Partnerstvo za novi rast u uslugama 2012. – 2015.)” [16] U izvješću Svjetske banke „Doing business” iz 2008. osam država
članica nalazi se među najboljih 20, a tri od njih među
najboljih 10. 2013. samo je šest država članica bilo među najboljih
20, a dvije među najboljih 10. [17] Vidi Zaključke vijeća za konkurentnost od 2. –
3. prosinca 2013. [18] Osim toga, poduzimaju se druge inicijative za lakšu implementaciju
propisa u pojedinim područjima. Na primjer, zakonodavstvo EU-a o otpadu
pregledava se kako bi se učinilo jasnijim i lakše provedivim te kako bi se
olakšalo recikliranje sekundarnih sirovina. [19] Vidi predstojeći Radni dokument osoblja „Napredak proizvodnje –
napredak Europe” [20] Za opis i tumačenje kaskadnog
načela vidi http://ec.europa.eu/research/bioeconomy/pdf/201202_commision_staff_working.pdf
– Radni dokument osoblja Komisije koji je prateći dokument Komunikacije
Komisije o strategiji bioekonomije – vidi str. 25 – 26, odlomak 2.
odjeljak 1.3.3.1. i http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+REPORT+A7-2013-0201+0+DOC+PDF+V0//EN
– Mišljenje Europe o Komunikaciji Komisije o strategiji bioekonomije – vidi
članak 28 na str. 6. i 7. [21] Komisija je nedavno odabrala dva projekta pametnih mreža kao projekte
od zajedničkog interesa za transeuropsku energetsku infrastrukturu. [22] Europska Direktiva 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja u plaćanju
u poslovnim transakcijama od 16. veljače 2011. na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:048:0001:0010:en:PDF
[23] Ove cijene nisu korigirane prema razlikama u kvaliteti, s obzirom na
to da je opskrba električnom energijom u EU-u pouzdanija i dolazi do
manjeg broja prekida opskrbom nego u navedenim zemljama. [24] COM (2014) 21 završna verzija od 22. siječnja 2014. „Cijene i
troškovi energije u Europi”. Vidi tu Komunikaciju za detaljan prikaz razvoja
troškova i cijena energije. [25] COM(2014)
15 završna verzija „Okvira politike za klimu i energiju u razdoblju
2020. – 2030.”, COM(2014)
20 završna verzija „Prijedloga Odluke Europskog parlamenta i
Vijeća o uspostavi i djelovanju rezervi za tržišnu stabilnost za Unijin
sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova o izmjeni Direktive
2003/87/EZ”, COM(2014)
23 završna verzija, „O istraživanju i proizvodnji ugljikovodika (kao
što je plin iz škriljevca) uz uporabu hidrauličkog frakturiranja visokog
volumena u EU-u” i C(2014) 267 završna verzija „Preporuke Komisije o minimalnim
načelima za istraživanje i proizvodnju ugljikovodika (kao što je plin iz
škriljevca) uz uporabu hidrauličkog frakturiranja visokog volumena u EU-u”,
svi od 22. 1. 2014. [26]
Materijalni troškovi predstavljaju prosječno više od 40 % troškova
proizvodnje prema VDI-jevoj (Udruženje njemačkih inženjera) „Strukturi
troškova proizvodnog sektora”. Procjenjuje se da poboljšanje učinkovitosti
resursa može smanjiti potrebe za materijalnim faktorima za 17 do 24 % do
XX datumXXXX. Vidi „Makroekonomsko modeliranje održivog razvoja i poveznice
između ekonomije i okoliša” (2011), GWS et al za Komisiju na
http://ec.europa.eu/environment/enveco/studies_modelling/pdf/report_macroeconomic.pdf [27] U kontekstu drugog stupa Inicijative o sirovinama Komisija će
2014. objaviti Izvješće o indikatorima nacionalne politike o mineralima o
djelovanju država članica na području izdavanja dozvola i planiranja
korištenja zemljišta kao i pokretanja javne rasprave kako bi sve zainteresirane
strane preispitale političke opcije u cilju mogućeg usklađivanja
nekih aspekata postupaka izdavanja dozvola i planiranja korištenja zemljišta. [28] Vidi odjeljke o kemikalijama i industrijama temeljenima na šumama u
popratnom Radnom dokumentu osoblja. [29] Vidi Prijedlog za Preporuku Vijeća o kvalitativnom okviru za
pripravništvo, od 4. prosinca 2013., COM(2013) 857 završna verzija [30] COM(2012) 669 završna verzija, „Promišljanje obrazovnih aktivnosti:
Ulaganje u vještine za bolje socijalne i ekonomske učinke” od
20. studenoga 2012. [31] Zapošljavanje i društveni aspekti iščekivanja promjene i
restrukturiranja obrađeni su u Komunikaciji Komisije od 13. prosinca
2013. (COM/2013) 882 završna verzija). [32] Za poseban potencijal „zelenog rasta” vidi COM(2012) 494 završna
verzija „Plavi rast – mogućnosti za morski i pomorski održivi
rast” od 13.9.2012. [33] Ovi će prijedlozi biti usklađeni i upotpunit će druge
aktivnosti u pripremi u području pravosuđa kako bi se olakšale
prekogranični oporavci od dugovanja. U tom području i kao nastavak
Komunikacije o „Novom pristupu poslovnom neuspjehu i insolventnosti” iz 2012.,
minimalni standardi dopustit će tvrtkama s financijskim teškoćama da
učinkovito restrukturiraju svoje dugove i izbjegnu insolventnost. [34] COM(2012)
124 završna verzija od 21.3.2012., Prijedlog Uredbe Europskog Parlamenta i
Vijeća o pristupu proizvoda i usluga iz trećih zemalja na unutarnje
tržište Unije u javnoj nabavi i postupci koji podržavaju pregovore o pristupu
proizvoda i usluga Unije na tržište javne nabave trećih zemalja.