EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32003L0077
Commission Directive 2003/77/EC of 11 August 2003 amending Directives 97/24/EC and 2002/24/EC of the European Parliament and of the Council relating to the type-approval of two- or three-wheel motor vehicles (Text with EEA relevance)
Direktiva Komisije 2003/77/EZ od 11. kolovoza 2003. o izmjeni Direktiva 97/24/EZ i 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača Tekst značajan za EGP
Direktiva Komisije 2003/77/EZ od 11. kolovoza 2003. o izmjeni Direktiva 97/24/EZ i 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača Tekst značajan za EGP
SL L 211, 21.8.2003, p. 24–48
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV) Ovaj dokument objavljen je u određenim posebnim izdanjima
(CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO, HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2015; stavljeno izvan snage 32013R0168
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 31997L0024 | Izmjena | CH 5 prilog 2 | 10/09/2003 | |
Modifies | 31997L0024 | Dopuna | CH 5 prilog 2 | 10/09/2003 | |
Modifies | 32002L0024 | Izmjena | prilog 7 | 10/09/2003 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repealed by | 32013R0168 |
07/Sv. 010 |
HR |
Službeni list Europske unije |
3 |
32003L0077
L 211/24 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
11.08.2003. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2003/77/EZ
od 11. kolovoza 2003.
o izmjeni Direktiva 97/24/EZ i 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući o obzir Direktivu 2002/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. ožujka 2002. o homologaciji tipa motornih vozila s dva ili tri kotača i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/61/EEZ (1), a posebno njezin članak 17.,
uzimajući o obzir Direktivu 97/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1997. o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri kotača (2), kako je izmijenjena Direktivom 2002/51/EZ (3), a posebno njezin članak 7.,
budući da:
(1) |
Direktiva 97/24/EZ jedna je od posebnih Direktiva za potrebe postupka EZ homologacije tipa utvrđenog Direktivom Vijeća 92/61/EEZ (4), koju treba staviti izvan snage Direktivom 2002/24/EZ s učinkom od 9. studenoga 2003. |
(2) |
Direktivom 2002/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o sniženju razine emisija onečišćujućih tvari iz motornih vozila na dva ili tri kotača i izmjeni Direktive 97/24/EZ uvedene su nove granične vrijednosti emisije za motorna vozila na dva i tri kotača. Te se granične vrijednosti primjenjuju u dvije faze, prva faza s učinkom od 1. travnja 2003. za sve tipove vozila, a druga faza s učinkom od 1. siječnja 2006. za nove tipove. Za drugu fazu, mjerenje emisija onečišćivača iz motocikala na dva kotača temelji se na upotrebi osnovnog gradskog ispitnog ciklusa utvrđenog u Pravilniku UN-ECE-a br. 40 i izvangradskog ciklusa vožnje utvrđenog u Direktivi Vijeća 70/220/EEZ od 20. ožujka 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica o mjerama koje se poduzimaju protiv onečišćenja zraka emisijama iz motornih vozila (5), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2008/80/EZ (6). |
(3) |
Direktivom 97/24/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2002/51/EZ određen je ispitni ciklus tipa I za mjerenje emisija onečišćivača iz motornih vozila na dva i tri kotača. Taj ispitni ciklus Komisija treba dopuniti putem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku osnovanog člankom 13. Direktive 70/156/EEZ, i treba se primjenjivati od 2006. |
(4) |
Potrebno je pojasniti određene aspekte podataka za Ispitivanje tipa II u vezi s godišnjim ispitivanjem tehničke ispravnosti, kako je propisano Direktivom 2002/51/EZ, i predvidjeti u Prilogu VII. Direktivi 2002/24/EZ bilježenje tih ispitnih podataka. |
(5) |
Direktive 97/24/EZ i 2002/24/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku. |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Prilog II. poglavlju 5. Direktive 97/24/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi.
Članak 2.
Prilog VII. Direktivi 2002/24/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi.
Članak 3.
1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 4. rujna 2004. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
One te odredbe primjenjuju od 4. rujna 2004.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 4.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 5.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. kolovoza 2003.
Za Komisiju
Erkki LIIKANEN
Član Komisije
(1) SL L 124, 9.5.2002., str. 1.
(2) SL L 226, 18.8.1997., str. 1.
(3) SL L 252, 20.9.2002., str. 20.
(4) SL L 225, 10.8.1992., str. 72.
(5) SL L 76, 6.4.1970., str. 1.
(6) SL L 291, 28.10.2002., str. 20.
PRILOG I.
Prilog II. poglavlju 5. Direktive 97/24/EZ mijenja se kako slijedi:
1. |
Odjeljak 2.2.1.1. zamjenjuje se sljedećim: „2.2.1.1. Ispitivanje tipa I (provjera prosječne vrijednosti emisija iz ispušne cijevi) Za tipove vozila koja se ispituju u odnosu na granične vrijednosti emisija navedene u retku A tablice iz odjeljka 2.2.1.1.5.:
Za tipove vozila koja se ispituju u odnosu na granične vrijednosti emisija navedene u retku B tablice iz odjeljka 2.2.1.1.5.:
|
2. |
Dodaje se sljedeći odjeljak 2.2.1.1.7.:
|
3. |
Odjeljak 2.2.1.2.4. zamjenjuje se sljedećim:
|
4. |
Odjeljak 2.2.1.2.5. zamjenjuje se sljedećim:
|
5. |
Bilješka (*) u tablici iz odjeljka 2.2.1.1.5. briše se. |
6. |
Naslov Dodatka 1. zamjenjuje se sljedećim: |
7. |
Umeće se sljedeći Dodatak 1a: „Dodatak 1a Ispitivanje tipa I (za vozila koja se ispituju u odnosu na granične vrijednosti emisija navedene u retku B tablice iz odjeljka 2.2.1.1.5. ovog Priloga) (provjera prosječne emisije onečišćujućih tvari) 1. UVOD Postupak za ispitivanje tipa I naveden u odjeljku 2.2.1.1. Priloga II. 1.1. Motocikl ili motorni tricikl postavlja se na dinamometar opremljen kočnicom i zamašnjakom. Ispitivanje se provodi bez prekida kroz šest osnovnih gradskih ciklusa vožnje u ukupnom trajanju od 1 170 sekundi za motocikle klase I, ili, za motocikle klase II, kroz šest osnovnih gradskih ciklusa vožnje plus jedan izvangradski ciklus vožnje u ukupnom trajanju od 1 570 sekundi. Tijekom ispitivanja, ispušni se plinovi razrjeđuju zrakom tako da volumenski protok smjese ostane konstantan. Tijekom ispitivanja neprekinuti protok uzoraka smjese mora se uvoditi u jednu ili više vreća tako da se redoslijedom mogu utvrđivati koncentracije (prosječne ispitne vrijednosti) ugljičnog monoksida, neizgorenih ugljikovodika, dušičnih oksida i ugljičnog dioksida. 2. RADNI CIKLUS NA DINAMOMETRU 2.1. Opis ciklusa Radni ciklusi na dinamometru navedeni su u Poddodatku 1. 2.2. Opći uvjeti za izvođenje ciklusa Prema potrebi se moraju izvesti prethodni ispitni ciklusi kako bi se utvrdio najbolji način aktiviranja ručice za snagu i papučice/ručice kočnice i tako postigao ciklus približno jednak teoretskom ciklusu unutar propisanih granica. 2.3. Upotreba mjenjača 2.3.1. Upotreba mjenjača određena je na sljedeći način:
2.3.2. Motocikli ili motorni tricikli koji su opremljeni automatskim mjenjačima ispituju se s uključenim najvišim stupnjem prijenosa („drive”). Ručica za snagu mora se aktivirati tako da se postigne što je moguće ravnomjernije ubrzanje kako bi se stupnjevi prijenosa u prijenosnom mehanizmu uključivali u uobičajenom redoslijedu. Primjenjuju se dozvoljena odstupanja navedena u odjeljku 2.4. 2.3.3. Za izvođenje izvangradskog ciklusa vožnje, mjenjač se koristi u skladu s preporukama proizvođača. Točke za promjenu stupnja prijenosa prikazane u Dodatku 1. ovom Prilogu ne primjenjuju se; s ubrzavanjem se mora nastaviti tijekom cijelog razdoblja prikazanog ravnom crtom koja spaja kraj svakog razdoblja praznog hoda s početkom sljedećeg razdoblja ustaljene brzine. Primjenjuju se dozvoljena odstupanja navedena u odjeljku 2.4. 2.4. Dozvoljena odstupanja
3. MOTOCIKL ILI MOTORNI TRICIKL I GORIVO 3.1. Motocikl ili motorni tricikl koji se ispituje
3.2. Gorivo Za ispitivanje se mora upotrebljavati referentno gorivo kako je određeno u Prilogu IV. Ako se motor podmazuje smjesom, kvaliteta i količina ulja koje se dodaje referentnom gorivu mora biti u skladu s preporukama proizvođača. 4. ISPITNA OPREMA 4.1. Dinamometar Glavne karakteristike dinamometra su sljedeće:
4.1.1. Stvarno prijeđeni put mjeri se pomoću brojača okretaja koje pogoni valjak koji pogoni kočnicu i zamašnjake. 4.2. Oprema za uzorkovanje plinova i mjerenje njihovog obujma
4.3. Analitička oprema 4.3.1. Mjerenje koncentracije ugljikovodika
4.3.2. Mjerenje koncentracije CO i CO2
4.3.3. Mjerenje koncentracije NOx
4.4. Točnost instrumenata i mjerenja 4.4.1. Budući da se kočnica umjerava u posebnom ispitivanju, nije potrebno navoditi točnost dinamometra. Ukupna inercija rotirajućih masa, uključujući onu valjaka i rotirajućeg dijela kočnice (vidjeti odjeljak 5.2) mora se navesti s točnošću od ± 2 %. 4.4.2. Brzina motocikla ili motornog tricikla mjeri se preko brzine vrtnje valjaka spojenih na kočnicu i zamašnjake. Ona se mora moći izmjeriti s točnošću od ± 2 km/h pri brzinama od 0 do 10km/h i s točnošću od ± 1km/h pri brzinama iznad 10km/h. 4.4.3. Temperatura koja se navodi u odjeljku 4.4.2.5 mora se moći izmjeriti s točnošću od ± 1 °C. Temperatura navedena u odjeljku 6.1.1 mora se moći izmjeriti s točnošću od ± 2 °C. 4.4.4. Atmosferski tlak mora se moći izmjeriti s točnošću ± 0,133 kPa. 4.4.5. Smanjenje tlaka u smjesi razrijeđenih plinova koji ulaze u pumpu P1 (vidjeti odjeljak 4.2.2.13) u odnosu na atmosferski tlak mora se moći izmjeriti s točnošću od ± 0,4 kPa. Razlika u tlakovima razrijeđenih plinova na ulaznom i izlaznom otvoru pumpe P1 (vidjeti odjeljak 4.2.2.13) mora se moći izmjeriti s točnošću od ± 0,4 kPa. 4.4.6. Dobavljeni obujam pri svakom potpunom okretu pumpe P1 i dobavljeni obujam pri najmanjoj mogućoj brzini vrtnje pumpe koju pokaže brojač okretaja mora omogućiti određivanje ukupnog obujma smjese ispušnih plinova i zraka za razrjeđivanje koji dobavi pumpa P1 tijekom ispitivanja s točnošću od ± 2 %. 4.4.7. Bez obzira na točnost kojom su određeni etalon plinovi, mjerno područje analizatora mora biti usklađeno sa zahtijevanom točnošću pri mjerenju sadržaja različitih onečišćujućih tvari, s točnošću ± 3 %. Analizator s plamenom ionizacijom kojim se mjeri koncentracija ugljikovodika mora moći dosegnuti 90 % punoga opsega ljestvice za manje od jedne sekunde. 4.4.8. Sadržaj etalonskih plinova (plinovi za umjeravanje) ne smije odstupati za više od ± 2 % od referentne vrijednosti za svaki plin. Razrjeđivač mora biti dušik. 5. PRIPREMA ISPITIVANJA 5.1. Cestovno ispitivanje 5.1.1. Zahtjevi vezani za ceste Cesta na kojoj se obavlja ispitivanje mora biti ravne površine, vodoravna, pravocrtna i glatkog kolničkog zastora. Površina ceste mora biti suha i ne smije imati prepreke ili zaštitne ograde protiv vjetra koje bi mogle ometati mjerenje otpora kretanja. Nagib između bilo koje dvije točke koje su međusobno udaljene najmanje 2m ne smije biti veći od 0,5 %. 5.1.2. Okolni uvjeti za cestovno ispitivanje Tijekom razdoblja prikupljanja podataka vjetar mora biti ustaljen. Brzina vjetra i smjer vjetra mjere se neprekidno ili dovoljno učestalo na mjestu gdje je snaga vjetra tijekom slobodnog kotrljanja reprezentativna. Okolni uvjeti moraju biti unutar sljedećih granica:
Standardni okolni uvjeti su sljedeći:
Relativna gustoća zraka pri ispitivanju motocikla, izračunata u skladu s dolje navedenom formulom, ne smije odstupati za više od 7,5 % od gustoće zraka u standardnim uvjetima. Relativna gustoća zraka, dT, izračunava se formulom:
u kojoj
5.1.3. Referentna brzina Referentna brzina ili brzine su one brzine koje su određene u ispitnom ciklusu. 5.1.4. Propisana brzina Propisana brzina, v, potrebna je za pripremu krivulje otpora kretanja. Za određivanje otpora kretanja u ovisnosti o brzini motocikla u blizini referentne brzine v0, otpori kretanja se mjere upotrebom najmanje četiri propisane brzine, uključujući referentnu brzinu (referentne brzine). Raspon propisanih brzinskih točaka (raspon između najviše i najniže točke) širi je, za najmanje Δν, s obje strane referentne brzine ili referentnog raspona brzine, ako postoji više od jedne referentne brzine, kako je određeno u 5.1.6. Propisane brzinske točke, uključujući referentnu brzinsku točku/referentne brzinske točke ne smiju biti udaljene za više od 20 km/h jedna od druge, a raspon propisanih brzina treba biti isti. Otpor kretanju pri referentnoj brzini/referentnim brzinama može se izračunati iz krivulje otpora kretanju. 5.1.5. Početna brzina slobodnog kotrljanja Početna brzina slobodnog kotrljanja mora biti za više od 5 km/h veća od najveće brzine pri kojoj započinje mjerenje slobodnog kotrljanja; budući da je potrebno dovoljno vremena, na primjer, za stabiliziranje položaja i motocikla i vozača i za isključivanje prijenosa snage motora prije nego što se brzina smanji na v1, pri kojoj započinje mjerenje vremena slobodnog kotrljanja. 5.1.6. Početna i konačna brzina mjerenja slobodnog kotrljanja Kako bi se osigurala točnost mjerenja vremena slobodnog kotrljanja Δt, i brzinskog intervala slobodnog kotrljanja 2Δν, početne brzine v1 i konačne brzine v2 u kilometrima na sat, trebaju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:
Δν = 5 km/h za v < 60 km/h Δν = 10 km/h za v ≥ 60 km/h 5.1.7. Priprema ispitnog motocikla
5.1.8. Vozač i položaj u vožnji 5.1.8.1. Vozač mora nositi jednodijelno, dobro prijanjajuće odijelo ili sličnu odjeću, zaštitnu kacigu, zaštitu za oči, čizme i rukavice. 5.1.8.2. U uvjetima iz 5.1.8.1. masa vozača treba biti 75 kg ± 5 kg, a visina 1,75 m ± 0,05 m. 5.1.8.3. Vozač sjeda na predviđeno sjedište, stopala postavlja na oslonce za stopala, a ruke u uobičajeni rašireni položaj. Taj položaj omogućava vozaču da u svakome trenutku ima pravilnu kontrolu nad motociklom tijekom ispitivanja slobodnog kotrljanja. Položaj vozača mora ostati isti tijekom cijelog mjerenja. 5.1.9. Mjerenje vremena slobodnog kotrljanja 5.1.9.1. Nakon razdoblja zagrijavanja, motocikl se ubrzava do početne brzine slobodnog kotrljanja, u kom trenutku se započinje sa slobodnim kotrljanjem. 5.1.9.2. Budući da, s obzirom na njegovu konstrukciju, postavljanje mjenjača u neutralni položaj može biti opasno ili otežano, kotrljanje se može izvesti samo s otpuštenom spojkom. Nadalje, metoda vuče ispitnog motocikla s drugim motociklom primjenjuje se na one ispitne motocikle kod kojih ne postoji mogućnost isključivanja prijenosa snage motora tijekom mjerenja. Kada se ispitivanje slobodnog kotrljanja ponavlja na dinamometru s valjcima, mjenjač i spojka moraju biti u istom položaju kao pri cestovnom ispitivanju. 5.1.9.3. Upravljač motocikla treba što je manje moguće zakretati, a kočnice se ne smiju upotrebljavati sve do kraja mjerenja slobodnog kotrljanja. 5.1.9.4. Vrijeme slobodnog kotrljanja Δtai koje odgovara propisanoj brzini vj mjeri se kao vrijeme koje protekne od brzine motocikla vj + Δν do vj – Δν. 5.1.9.5. Postupak iz 5.1.9.1. do 5.1.9.4. ponavlja se u obrnutom smjeru kako bi se izmjerilo vrijeme slobodnog kotrljanja Δtbi. 5.1.9.6. Prosječni ΔΤi dvaju vremena slobodnog kotrljanja Δtai i Δtbi izračunava se pomoću sljedeće jednadžbe:
5.1.9.7. Provodi se najmanje četiri ispitivanja, a prosječno se vrijeme slobodnog kotrljanja ΔΤj izračunava pomoću sljedeće jednadžbe:
Ispitivanja se provode sve dok statistička pogreška, P, ne bude jednaka ili manja od 3 % (P ≤ 3 %). Statistička pogreška P, u postotcima, određuje se pomoću:
u kojoj:
Tablica 1 Koeficijent statističke pogreške
5.1.9.8. Prilikom ponavljanja ispitivanja, mora se voditi računa o tome da se prije početka slobodnog kotrljanja ispune jednaki uvjeti zagrijavanja i da se slobodno kotrljanje započne pri jednakoj brzini slobodnog kotrljanja. 5.1.9.9. Mjerenje vremena slobodnog kotrljanja za više propisanih brzina može se obaviti u jednom kontinuiranom slobodnom kotrljanju. U tom slučaju, slobodno kotrljanje mora se ponoviti uvijek od iste početne brzine slobodnog kotrljanja. 5.2. Obrada podataka 5.2.1. Izračun sile otpora kretanju 5.2.1.1. Sila otpora kretanju Fj u njutnima, pri propisanoj brzini vj izračunava se kako slijedi:
u kojoj:
5.2.1.2. izračunata sila otpora kretanju Fj preračunava se u skladu s 5.2.2. 5.2.2. Prilagodba krivulje otpora kretanju sila otpora kretanju, F, izračunava se kako slijedi:
Ova se jednadžba linearnom regresijom prilagođava gore dobivenom skupu podataka Fj i vj kako bi se odredili f0 i f2, pri čemu:
Utvrđene koeficijente f0 i f2 treba ispraviti s obzirom na standardne okolne uvjete pomoću sljedećih jednadžbi:
u kojima:
5.2.3. Ciljana sila otpora kretanju za podešavanje dinamometra s valjcima Ciljana sila otpora kretanju F*(v0) na dinamometru s valjcima pri referentnoj brzini motocikla (v0), u njutnima, određuje se kako slijedi:
5.3. Podešavanje dinamometra s valjcima pomoću rezultata mjerenja slobodnog kotrljanja na cesti 5.3.1. Zahtjevi vezani za opremu 5.3.1.1. Instrumenti za mjerenje brzine i vremena moraju imati točnost određenu u Tablici 2, (a) do (f). Tablica 2 Zahtjevi u pogledu točnosti mjerenja
Valjci dinamometra s valjcima moraju biti čisti, suhi i na njima ne smije biti ničega što bi moglo uzrokovati proklizavanje gume. 5.3.2. Podešavanje inercijske mase 5.3.2.1. Ekvivalentna inercijska masa za dinamometar s valjcima je ekvivalentna inercijska masa zamašnjaka, mfi, najbliža stvarnoj masi motocikla, ma. Stvarna masa, ma, dobiva se pribrajanjem rotirajuće mase prednjega kotača, mrf, ukupnoj masi motocikla, vozača i instrumenata izmjerenoj tijekom cestovnog ispitivanja. Umjesto toga, ekvivalentna inercijska masa mi, može se izvesti iz Tablice 3. Vrijednost mrf može se izmjeriti ili izračunati, u kilogramima, ovisno o slučaju, ili se može procijeniti kao 3 % od m. Ako stvarna masa, ma, ne može biti jednaka ekvivalentnoj inercijskoj masi zamašnjaka mi kako bi se ciljana sila otpora kretanju F* izjednačila sa silom otpora kretanju FE, koju je potrebno postaviti na dinamometru s valjcima, ispravljeno se vrijeme slobodnog kotrljanja ΔΤΕ može prilagoditi u skladu s omjerom ukupne mase ciljanog vremena slobodnog kotrljanja Δtroad kako slijedi:
pri čemu je
gdje je:
5.3.3. Prije ispitivanja, dinamometar s valjcima mora se prikladno zagrijati do postizanja stabilizirane sile trenja Ff. 5.3.4. Tlakovi u gumama prilagođavaju se specifikacijama proizvođača ili onim specifikacijama pri kojima su brzina motocikla tijekom cestovnog ispitivanja i brzina motocikla postignuta na dinamometru s valjcima jednake. 5.3.5. Na dinamometru s valjcima motocikl koji se ispituje treba zagrijati do istog stanja u kojemu je bio tijekom cestovnog ispitivanja. 5.3.6. Postupci za podešavanje dinamometra s valjcima Opterećenje na dinamometru s valjcima FE sastoji se, s obzirom na njegovu izradu, od ukupnog gubitka trenja Ff, koji je zbroj rotacijskog trenja dinamometra s valjcima, otpora kotrljanju guma i otpora trenja rotirajućih dijelova pogonskog sustava motocikla i kočne sile jedinice za apsorpciju snage Fpau, kako je prikazano u sljedećoj jednadžbi:
Na dinamometru s valjcima treba reproducirati ciljanu silu otpora kretanju F* iz 5.2.3 u skladu s brzinom motocikla. I to:
5.3.6.1. Ukupni gubitak trenja Ff na dinamometru s valjcima mjeri se metodom iz odjeljaka 5.3.6.1.1 i 5.3.6.1.2. 5.3.6.1.1. Pogon dinamometrom s valjcima Ova se metoda primjenjuje samo na one dinamometre s valjcima koji mogu pogoniti motocikl. Dinamometar s valjcima pogoni motocikl jednakomjerno referentnom brzinom v0 pri čemu je prijenosni mehanizam motocikla uključen, a spojka isključena. Ukupan gubitak trenja Ff(v0) pri referentnoj brzini vo daje sila dinamometra s valjcima. 5.3.6.1.2. Slobodno kotrljanje bez apsorpcije Metoda mjerenja vremena slobodnog kotrljanja smatra se metodom slobodnog kotrljanja za mjerenje ukupnog gubitka trenja Ff. Slobodno kotrljanje motocikla izvodi se na dinamometru s valjcima postupkom opisanim od 5.1.9.1. do 5.1.9.4 uz nultu apsorpciju snage dinamometra s valjcima, i mjeri se vrijeme slobodnog kotrljanja Δti koje odgovara referentnoj brzini v0. Mjerenje se provodi najmanje tri puta, a srednje vrijeme slobodnog kotrljanja izračunava se po formuli:
Ukupni gubitak trenja Ff(v0) pri referentnoj brzini v0 izračunava se kao:
5.3.6.2. Sila Fpau(v0) koju treba apsorbirati dinamometar s valjcima pri referentnoj brzini v0 izračunava se oduzimanjem Ff(v0) od ciljane sile otpora kretanju F*(v0):
5.3.6.3. Ovisno o tipu dinamometra s valjcima, dinamometar s valjcima podešava se jednom od metoda opisanih u odjeljcima 5.3.6.3.1 do 5.3.6.3.4. 5.3.6.3.1. Dinamometar s valjcima s poligonalnom funkcijom U slučaju dinamometra s valjcima s poligonalnom funkcijom, u kojemu se apsorpcijske karakteristike utvrđuju po vrijednostima opterećenja u različitim brzinskim točkama, kao točke podešenja odabiru se najmanje tri propisane brzine, uključujući referentnu brzinu. U svakoj točki podešenja, dinamometar s valjcima podešava se na vrijednost Fpau(vj) dobivenu u 5.3.6.2. 5.3.6.3.2. Dinamometar s valjcima s upravljanjem koeficijentom
5.3.6.3.3. Dinamometar s valjcima s F* poligonalnim digitalnim regulatorom
5.3.6.3.4. Dinamometar s valjcima s digitalnim regulatorom koeficijenata f*0, f*2
5.3.7. Provjera dinamometra s valjcima 5.3.7.1 Odmah nakon početnog podešavanja, istim postupkom kao u 5.1.9.1. do 5.1.9.4 mjeri se vrijeme slobodnog kotrljanja ΔtE na dinamometru s valjcima koje odgovara referentnoj brzini (v0). To se mjerenje obavlja najmanje tri puta, a iz rezultata se izračunava srednje vrijeme slobodnog kotrljanja ΔtE. 5.3.7.2. Postavljena sila otpora kretanju pri referentnoj brzini FE(v0) na dinamometru s valjcima izračunava se sljedećom jednadžbom:
u kojoj:
5.3.7.3. Pogreška postavki, ε, izračunava se kako slijedi:
5.3.7.4. Ponovno podesite dinamometar s valjcima ako pogreška postavki ne ispunjava sljedeće kriterije:
5.3.7.5. Postupak u odjeljcima 5.3.7.1. do 5.3.7.3. ponavlja se sve dok pogreška postavki ne ispuni te kriterije. 5.4. Podešavanje dinamometra s valjcima pomoću tablice otpora kretanju Dinamometar s valjcima može se podesiti upotrebom tablice otpora kretanju umjesto sile otpora kretanju dobivene metodom slobodnog kotrljanja. U ovoj tabličnoj metodi, dinamometar s valjcima podešava se prema referentnoj masi bez obzira na posebne karakteristike motocikla. Ekvivalentna inercijska masa zamašnjaka mfi je ekvivalentna inercijska masa mi navedena u tablici 3. Dinamometar s valjcima podešava se pomoću otpora kotrljanju prednjeg kotača „a” i koeficijenta aerodinamičkog otpora „b” navedenih u tablici 3. Tablica 3 (2) Ekvivalentna inercijska masa
5.4.1. Podešavanje sile otpora kretanju na dinamometru s valjcima prema tablici otpora kretanju Sila otpora kretanju na dinamometru s valjcima FE određuje se iz sljedeće jednadžbe:
u kojoj:
Ciljana sila otpora kretanju F* jednaka je sili otpora kretanju dobivenoj iz tablice otpora kretanju FT, jer nije potrebno ispravljanje po standardnim okolnim uvjetima. 5.4.2. Propisana brzina za dinamometar s valjcima Otpore kretanju na dinamometru s valjcima treba provjeravati pri propisanoj brzini v. Potrebno je provjeriti najmanje četiri propisane brzine, uključujući referentnu brzinu/referentne brzine. Raspon propisanih brzinskih točaka (raspon između najviše i najniže točke) širi je, za najmanje Δν, s obje strane referentne brzine ili raspona referentnih brzina, ako postoji više od jedne referentne brzine, kako je određeno u 5.1.6. Propisane brzinske točke, uključujući referentnu brzinsku točku/referentne brzinske točke, ne smiju biti udaljene jedna od druge više od 20 km/h, a rasponi između propisanih brzina trebaju biti jednaki. 5.4.3. Provjeravanje dinamometra s valjcima 5.4.3.1 Neposredno nakon početnog podešavanja mjeri se vrijeme slobodnog kotrljanja na dinamometru s valjcima koje odgovara propisanoj brzini. Tijekom mjerenja vremena slobodnog kotrljanja motocikl ne bi trebao biti postavljen na dinamometar s valjcima. Mjerenje vremena slobodnog kotrljanja započinje kada dinamometar s valjcima premaši najvišu brzinu ispitnog ciklusa. Mjerenje se provodi najmanje tri puta, a iz rezultata se izračunava srednje vrijeme slobodnog kotrljanja ΔtE. 5.4.3.2. Postavljena sila otpora kretanju FE(vj) pri propisanoj brzini na dinamometru s valjcima izračunava se prema sljedećoj jednadžbi:
5.4.3.3. Pogreška postavki pri propisanoj brzini, ε, izračunava se kako slijedi:
5.4.3.4. Dinamometar s valjcima treba ponovno podesiti ako pogreška postavki ne ispunjava sljedeće kriterije:
Postupak iz odjeljaka 5.4.3.1. do 5.4.3.3. treba ponavljati sve dok pogreška postavki ne ispuni navedene kriterije. 5.5. Kondicioniranje motocikla ili motornog tricikla
5.6. Umjeravanje mjerne opreme 5.6.1. Umjeravanje analizatora Pomoću mjerila protoka i mjerila tlaka koji su ugrađeni na svakoj boci, u analizator se uvodi količina plina pod određenim tlakom koja je spojiva s pravilnim funkcioniranjem opreme. Oprema se mora namjestiti tako da kao konstantnu vrijednost pokazuje onu vrijednost koja je navedena na boci s etalon plinom. Počevši od podešavanja postignutog s bocom s najvećim sadržajem, crta se krivulja odstupanja analizatora u ovisnosti o sadržaju različitih upotrijebljenih boca s etalon plinom. Za redovno umjeravanje analizatora s plamenom ionizacijom, koje treba obavljati najmanje jednom mjesečno, upotrebljavaju se smjese zraka i propana (ili heksana) s nazivnim koncentracijama ugljikovodika koje iznose 50 % i 90 % cijelog mjernog područja. Za redovno umjeravanje nedisperzivnih infracrvenih apsorpcijskih analizatora mjere se smjese dušika s CO, odnosno CO2 pri nazivnim koncentracijama 10 %, 40 %, 60 %, 85 % i 90 % cijelog mjernog područja. Za umjeravanje kemiluminescentnog NOx analizatora, upotrebljavaju se smjese dušikova oksida (N2O) koji je razrijeđen u dušiku s nazivnom koncentracijom 50 % i 90 % cijelog mjernog područja. Za provjeru umjeravanja, koja se mora obaviti prije svakog niza ispitivanja, potrebno je za sva tri tipa analizatora upotrebljavati smjese od plinova koje treba mjeriti u koncentraciji koja je jednaka 80 % cijelog mjernog područja. Za razrjeđivanje plina za umjeravanje od koncentracije 100 % na zahtijevanu koncentraciju, može se upotrebljavati uređaj za razrjeđivanje. 6. POSTUPAK ISPITIVANJA NA DINAMOMETRU 6.1. Posebni uvjeti za obavljanje ciklusa 6.1.1. Temperatura u prostoru u kojem je postavljen dinamometar tijekom ispitivanja mora biti između 20 °C i 30 °C i mora biti što je moguće bliža temperaturi prostora u kojem je motocikl ili motorni tricikl kondicioniran. 6.1.2. Tijekom ispitivanja motocikl ili motorni tricikl mora biti postavljen što je više moguće vodoravno kako bi se spriječila neuobičajena razdioba goriva. 6.1.3. Tijekom ispitivanja, ispred motocikla postavlja se ventilator s promjenjivom brzinom, kako bi se na motocikl usmjerio hladan zrak na način koji odgovara stvarnim uvjetima rada. Brzina ventilatora mora biti takva da, u operativnom rasponu od 10 do 50 km/h, linearna brzina zraka na izlazu iz ventilatora bude jednaka odgovarajućoj brzini valjka s točnošću od ± 10 %. Brzina zraka može biti nula pri brzinama valjaka manjim od 10 km/h. Gore spomenuta brzina zraka određuje se kao prosječna vrijednost devet mjernih točaka koje su smještene u središtu svakog pravokutnika koji dijele izlaz ventilatora u devet područja (dijeleći i vodoravne i okomite strane izlaza ventilatora na 3 jednaka dijela). Svaka vrijednost u tih devet točaka mora biti unutar 10 % njihove prosječne vrijednosti. Izlazni otvor ventilatora mora imati površinu presjeka od najmanje 0,4 m2, a dno izlaznog otvora ventilatora mora biti između 5 i 20 cm iznad razine tla. Izlazni otvor ventilatora mora biti okomit u odnosu na uzdužnu os motocikla, između 30 i 45 cm ispred njegovog prednjeg kotača. Uređaj za mjerenje linearne brzine zraka smješta se na udaljenost od 0 do 20cm od izlaza za zrak. 6.1.4. Tijekom ispitivanja brzina se grafički prikazuje u ovisnosti o vremenu kako bi se mogla ocijeniti ispravnost izvođenja ciklusa. 6.1.5. Mogu se zabilježiti temperatura rashladne vode i ulja u kućištu koljenastog vratila. 6.2. Pokretanje motora
6.3. Upotreba ručne naprave za hladno pokretanje Naprava za hladno pokretanje mora se isključiti što je prije moguće, a u načelu prije ubrzavanja od 0 do 50 km/h. Ako se taj zahtjev ne može ispuniti, mora se navesti trenutak stvarnog isključivanja. Naprava za hladno pokretanje mora se namjestiti u skladu s uputama proizvođača. 6.4. Prazni hod 6.4.1. Ručni mjenjač
6.4.2. Poluautomatski mjenjači: Mora se postupati po uputama proizvođača za gradsku vožnju, ili, ako takve upute ne postoje, prema uputama koje se primjenjuju na ručne mjenjače. 6.4.3. Automatski mjenjači: Ručica automatskog mjenjača se ne smije koristiti tijekom cijelog ispitivanja, osim ako proizvođač nije drukčije odredio. Tada se primjenjuje postupak za ručne mjenjače. 6.5. Ubrzavanja
6.6. Usporavanja
6.7. Ustaljene brzine
7. POSTUPAK ZA UZORKOVANJE, ANALIZIRANJE I MJERENJE KOLIČINE EMISIJA 7.1. Radnje koje je potrebno provesti prije pokretanja motocikla ili motornog tricikla
7.2. Početak uzorkovanja i mjerenja količine emisija
7.3. Završetak uzorkovanja i mjerenja količine emisija
7.4. Analiza
7.5. Mjerenje prijeđenog puta Duljina stvarno prijeđenog puta S, izražena u km, određuje se množenjem ukupnog broja okretaja koji je prikazan na brojaču okretaja s veličinom valjka (vidjeti odjeljak 4.1.1). 8. UTVRĐIVANJE KOLIČINE EMISIJE PLINOVITIH ONEČIŠĆIVAČA 8.1. Masa ugljičnog monoksida emitiranog tijekom ispitivanja utvrđuje se pomoću formule:
u kojoj je:
8.2. Masa neizgorenih ugljikovodika emitiranih kroz ispuh motocikla ili motornog tricikla tijekom ispitivanja izračunava se pomoću formule:
u kojoj je:
8.3. Masa dušikovih oksida emitiranih kroz ispuh motocikla ili motornog tricikla tijekom ispitivanja izračunava se pomoću sljedeće formule:
u kojoj je:
8.4. DF je koeficijent izražen pomoću formule:
u kojoj su:
Poddodatak 1a ANALIZA RADNIH CIKLUSA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU ZA ISPITIVANJE TIPA I Radni ciklus osnovnog gradskog ciklusa vožnje na dinamometru (vidjeti Dodatak 1., odjeljak 2.1.) Radni ciklus motora u osnovnom gradskom ciklusu vožnje pri Ispitivanju tipa I (vidjeti Dodatak 1., Poddodatak 1.) Radni ciklus izvangradskog ciklusa vožnje na dinamometru
Radni ciklus motora u izvangradskom ciklusu vožnje pri Ispitivanju tipa I (vidjeti odjeljak 3 Dodatka 1. Prilogu III. Direktivi 91/441/EEZ (3)) |
(1) To su dodatne mase koje se mogu, kada je to primjereno, zamijeniti elektroničkim uređajem, pod uvjetom da se dokaže istovrijednost rezultata.
(2) Ako je najveća tvornički deklarirana brzina vozila manja od 130 km/h i ta se brzina ne može postići na ispitnom stolu s valjcima uz postavke ispitnog stola određene u tablici 3, koeficijent b mora se podesiti tako da se može postići najveća brzina.
(3) SL L 242, 30.8.1991., str. 1.
PRILOG II.
Odjeljak 2.2. Priloga VII. Direktivi 2002/24/EZ zamjenjuje se sljedećim: