ISSN 1977-0812 |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
66. vuosikerta |
Sisältö |
|
I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
Sivu |
|
|
ASETUKSET |
|
|
* |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
ASETUKSET
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/588,
annettu 15 päivänä maaliskuuta 2023,
unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Eurooppa-neuvosto piti 19 ja 20 päivänä joulukuuta 2013 antamissaan päätelmissä myönteisenä sitä, että valtiollisen satelliittiviestinnän seuraavaa sukupolvea valmistellaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kesken. Valtiollinen satelliittiviestintä on myös nimetty yhdeksi tekijäksi Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa kesäkuussa 2016. Valtiollisella satelliittiviestinnällä olisi osaltaan edistettävä EU:n vastausta hybridiuhkiin ja tarjottava tukea EU:n meriturvallisuusstrategialle ja EU:n arktiselle politiikalle. |
(2) |
Maaliskuun 21 ja 22 päivänä 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että unionin on entistä tehokkaammin kehitettävä kilpailukykyistä, turvallista, osallistavaa ja eettistä digitaloutta, jolla on maailmanluokan yhteydet. |
(3) |
Komission 22 päivänä helmikuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma” todetaan, että sen tavoitteena on mahdollistaa Euroopassa nopeiden yhteyksien käyttö jokaiselle ja tarjota häiriönsietokykyinen yhteysjärjestelmä, jonka avulla yhteydet toimivat Euroopassa missä tahansa tilanteessa. |
(4) |
Neuvoston 21 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksymässä turvallisuus- ja puolustusalan strategisessa kompassissa todetaan, että unionin ja sen jäsenvaltioiden avaruusinfrastruktuurit vahvistavat selviytymiskykyämme ja tarjoavat keskeisiä palveluja, jotka korvaavat televiestintäinfrastruktuurit tai täydentävät niitä. Tätä varten niissä kehotetaan unionia työstämään ehdotusta unionin avaruuspohjaisesta maailmanlaajuisesta suojatusta viestintäjärjestelmästä. |
(5) |
Yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/696 (2) perustetun unionin avaruusohjelman komponenteista on GOVSATCOM, jonka tavoitteena on varmistaa luotettavien, turvallisten, skaalautuvien ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuus GOVSATCOMin käyttäjille. Asetuksen (EU) 2021/696 mukaan GOVSATCOM-komponentin ensimmäisessä vaiheessa eli noin vuoteen 2025 asti olemassa olevaa kapasiteettia yhdistettäisiin ja yhteiskäytettäisiin GOVSATCOM-keskittymän kautta. Tässä yhteydessä komission on määrä hankkia GOVSATCOM-kapasiteetteja jäsenvaltioilta, joilla on kansallisia järjestelmiä ja avaruusvalmiuksia, sekä kaupallisilta satelliittiviestinnän tai -palvelujen tarjoajilta ottaen huomioon unionin keskeiset turvallisuusintressit. Kyseisessä ensimmäisessä vaiheessa GOVSATCOM-palveluita otetaan käyttöön asteittaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon GOVSATCOM-keskittymän infrastruktuuriin liittyvien valmiuksien kehittäminen. Kyseinen lähestymistapa perustuu myös siihen, että jos ensimmäisen vaiheen aikana kysynnän ja tarjonnan tulevaa kehitystä koskeva yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että se oli riittämätön kehittyvän kysynnän kattamiseksi, on tarpeen tehdä päätös toiseen vaiheeseen siirtymisestä ja uuden räätälöidyn avaruusinfrastruktuurin tai -kapasiteettien kehittämisestä yhteistyössä yksityisen sektorin, esimerkiksi unionin satelliittioperaattoreiden kanssa. |
(6) |
Neuvoston poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2017 asiakirjan korkean tason siviili- ja sotilaskäyttäjien tarpeista valtiollista satelliittiviestintää, jäljempänä ’GOVSATCOM’, varten, jonka Euroopan ulkosuhdehallinto, jäljempänä ’EUH’, valmisteli ja jonka kanssa Euroopan puolustusviraston vuonna 2013 hyväksymässä yhteisessä henkilöstötavoitteessa yksilöimät sotilaskäyttäjien vaatimukset ja komission keräämät siviilikäyttäjien tarpeet on yhdistetty. Komission myöhemmin toteuttamista analyyseistä ilmeni, että unionin nykyinen satelliittiviestintätarjonta, joka perustuu jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien ja yksityisen sektorin kapasiteetteihin, ei vastaa valtiollisen kysynnän tiettyihin uusiin tarpeisiin, jotka koskevat yhä enenevässä määrin parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyttä vasteaikaa ja maailmanlaajuista kattavuutta. Kyseisiä tarpeita olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. |
(7) |
Tekniikan viimeaikainen kehitys on mahdollistanut ei-geostationaarisen kiertoradan (NGSO) viestintäjärjestelmien syntymisen ja sen, että ne ovat asteittain ryhtyneet tarjoamaan nopeita lyhyen vasteajan yhteyspalveluja. Julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien muuttuviin tarpeisiin on nyt tilaisuus vastata kehittämällä ja ottamalla käyttöön lisäinfrastruktuuria, sillä tarvittavien palvelujen tarjoamiseen tarvittavia Kansainvälisen televiestintäliiton taajuuksia on tällä hetkellä vapaana unionissa. Jos taajuuksia ei käytetä, kyseisistä taajuuksista tulee vanhentuneita ja ne voidaan myöntää muille toimijoille. Koska taajuudet ja kiertoratapaikat ovat kutistuva resurssi, komission olisi hyödynnettävä tämä tilaisuus ja tehtävä jäsenvaltioille avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä erillisiä käyttölupasopimuksia valtiolliseen infrastruktuuriin perustuvien valtiollisten palvelujen tarjoamisesta niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka tarjoavat käyttöön taajuuksia. Yksityinen sektori on vastuussa kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavia taajuuksia koskevien oikeuksien hankkimisesta. |
(8) |
Unionin valtiollisten toimijoiden tarve turvallisille ja luotettaville avaruusratkaisuihin perustuville satelliittiviestintäpalveluille kasvaa koko ajan erityisesti siksi, että ne ovat toteuttamiskelpoisin vaihtoehto silloin, kun maaratkaisuihin perustuvia viestintäjärjestelmiä ei ole tai niissä on häiriöitä tai ne ovat epäluotettavia. Kohtuuhintainen ja kustannustehokas mahdollisuus käyttää satelliittiviestintää on välttämätön myös alueilla, joilla ei ole maanpäällistä infrastruktuuria, kuten valtamerillä, ilmatilassa, syrjäisillä alueilla ja alueilla, joilla maanpäälliseen infrastruktuuriin kohdistuu merkittäviä käyttökeskeytyksiä tai siihen ei voida luottaa kriisitilanteissa. Satelliittiviestintä voi parantaa viestintäverkkojen yleistä häiriönsietokykyä esimerkiksi tarjoamalla vaihtoehdon, jos maanpäälliseen paikalliseen infrastruktuuriin kohdistuu fyysisiä iskuja tai kyberhyökkäyksiä taikka onnettomuuden, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin sattuessa. |
(9) |
Unionin olisi varmistettava unionin teknologiseen ja teolliseen perustaan tukeutuvien häiriönsietokykyisten, maailmanlaajuisten, turvallisten, suojattujen, keskeytymättömien, taattujen ja joustavien satelliittiviestintäratkaisujen tarjoaminen muuttuviin valtiollisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten toiminnan häiriönsietokykyä. |
(10) |
Sen vuoksi on tärkeää perustaa uusi ohjelma eli unionin turvallisten yhteyksien ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, unionin satelliittipohjaisen ja monikiertorataisen viestintäinfrastruktuurin tarjoamiseksi valtiolliseen käyttöön samalla, kun olemassa olevia ja tulevia kansallisia ja eurooppalaisia kapasiteetteja integroidaan ja täydennetään GOVSATCOM-komponentin puitteissa ja kehitetään edelleen eurooppalaista kvanttiviestintäinfrastruktuuria, jäljempänä ’EuroQCI’, koskevaa aloitetta ja integroidaan se asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään. |
(11) |
Ohjelman olisi vastattava uusiin valtiollisiin tarpeisiin, jotka koskevat parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyttä vasteaikaa ja maailmanlaajuista kattavuutta. Sillä olisi varmistettava turvallisten, itsenäisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen keskeytymätön maailmanlaajuinen tarjonta ja pitkän aikavälin saatavuus, mikä tukee kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokykyä ja suojaamista, tilannetietoisuutta, ulkoisia toimia, kriisinhallintaa sekä unionin ja jäsenvaltioiden talouden, turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä sovelluksia erityisen valtiollisen infrastruktuurin kautta, joka integroi ja täydentää GOVSATCOMin valmiuksia. Lisäksi ohjelmassa olisi asetettava valtiollisten palvelujen tarjoaminen etusijalle ja annettava Euroopan yksityiselle sektorille mahdollisuus tarjota markkinatutkimuksen, myös julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien kuulemisen, perusteella kaupallisia palveluja kaupallisen infrastruktuurin kautta. |
(12) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2022/2481 (3) vahvistetaan joukko tavoitteita, joilla edistetään häiriönsietokykyisten, suojattujen, suorituskykyisten ja kestävien digitaalisten infrastruktuurien kehittämistä unionissa, mukaan lukien komission ja jäsenvaltioiden digitaalisaatiotavoite gigabittiyhteyksien saavuttamiseksi kaikille vuoteen 2030 mennessä. Ohjelman olisi mahdollistettava kansalaisten ja yritysten yhteydet koko unionissa ja maailmanlaajuisesti myös tarjoamalla muun muassa kohtuuhintaisia nopeita laajakaistayhteyksiä, joista voi olla apua viestinnän katvealueiden poistamisessa ja yhteenkuuluvuuden lisäämisessä kaikkialla unionissa, myös sen syrjäisimmillä alueilla, maaseutualueilla, kaukana sijaitsevilla, syrjäisillä ja eristyksissä olevilla alueilla sekä saarilla. Satelliittipalveluilla ei tällä hetkellä voida korvata maassa sijaitsevien verkkojen suorituskykyä, mutta niiden avulla voidaan kuroa umpeen digitaalista kuilua ja tarvittaessa jopa edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (4) yleisiä tavoitteita. |
(13) |
Ohjelman olisi sen vuoksi koostuttava määrittely-, suunnittelu-, kehittämis- ja validointitoimista sekä niihin liittyvistä käyttöönottotoimista, jotka koskevat ensimmäisten valtiollisten palvelujen tarjoamisen edellyttämän ensivaiheen avaruus- ja maainfrastruktuurin rakentamista. Tämän jälkeen ohjelmassa olisi aloitettava asteittainen käyttöönotto, jonka tarkoituksena on täydentää sellaisten kehittyneiden valtiollisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaa avaruus- ja maainfrastruktuuria, joita ei tällä hetkellä ole saatavilla ja jotka ovat nykyisiä eurooppalaisia satelliittiviestintäpalveluja kehittyneempiä. Ohjelmalla olisi myös edistettävä sellaisten päätelaitteiden kehittämistä, joilla voidaan hyödyntää kehittyneitä viestintäpalveluja. Hyödyntämistoimet olisi aloitettava mahdollisimman pian eli pyrkimällä tarjoamaan ensimmäiset valtiolliset palvelut viimeistään vuonna 2024, jotta julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman pian. Sen jälkeen ohjelmassa olisi oltava toimia, joilla saatetaan valmiiksi avaruus- ja maainfrastruktuuri, jota tarvitaan täydellisen toimintakyvyn saavuttamiseen viimeistään vuonna 2027. Hyödyntämistoimiin kuuluisivat valtiollisten palvelujen tarjoaminen, avaruus- ja maainfrastruktuurin käyttö, ylläpito ja jatkuva parantaminen käyttöönoton jälkeen sekä valtiollisten palvelujen tulevien sukupolvien kehittäminen. |
(14) |
Jäsenvaltiot allekirjoittivat kesäkuussa 2019 eurooppalaista kvanttiviestintäinfrastruktuuria (EuroQCI) koskevan julistuksen, jäljempänä ’julistus’, jossa ne sopivat tekevänsä yhteistyötä komission kanssa ja ESAn tuella koko unionin kattavan kvanttiviestintäinfrastruktuurin kehittämiseksi. Julistuksen mukaan EuroQCI pyrkii ottamaan käyttöön sertifioidun turvallisen päästä päähän ulottuvan kvanttiviestintäinfrastruktuurin, joka mahdollistaa tietojen siirron ja tallentamisen ja joka pystyy yhdistämään kriittiset julkiset viestintäresurssit kaikkialla unionissa. Ohjelmalla edistetään julistuksen tavoitteiden saavuttamista kehittämällä EuroQCI:n avaruus- ja maainfrastruktuuri, joka on integroitu ohjelman valtiolliseen infrastruktuuriin, sekä kehittämällä ja ottamalla käyttöön EuroQCI:n maanpäällistä infrastruktuuria, joka on jäsenvaltioiden omistuksessa. EuroQCI:n avaruus-, maa- ja maanpäällistä infrastruktuuria olisi kehitettävä ohjelmassa kahdessa päävaiheessa, jotka ovat alustava validointivaihe, joka voi käsittää useiden eri teknologioiden ja yhteyskäytäntöjen kehittämisen ja validoinnin, ja täysimittainen käyttöönottovaihe, johon sisältyvät asianmukaiset ratkaisut satelliittien välisiin yhteyksiin ja datan välittämiseen satelliittien sekä maa- ja maanpäällisen infrastruktuurin välillä. |
(15) |
Yksi EuroQCI:n päätoiminnoista on kvanttipohjainen salausavainten jakelu (QKD). QKD-teknologia ja -tuotteet eivät ole toistaiseksi riittävän kehittyneitä, jotta niitä voitaisiin käyttää EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen. QKD:n turvallisuuteen liittyvät keskeiset kysymykset, kuten QKD-protokollien standardointi, sivukanava-analyysi ja arviointimenetelmät, on vielä ratkaistava. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava EuroQCI-teknologiaa ja sallittava saatavilla olevien hyväksyttyjen salaustuotteiden sisällyttäminen infrastruktuuriin. |
(16) |
Jotta EU:n turvallisuusluokitellut tiedot voidaan suojata riittävän turvallisella tavalla, kvanttilaskennan aiheuttamat uhkat olisi torjuttava ensisijaisesti käyttämällä toimintatapana perinteisten ratkaisujen, jälkikvanttisalauksen ja mahdollisesti QKD-teknologian yhdistelmää. Ohjelmassa olisi sen vuoksi käytettävä tällaisia toimintatapoja, jotta varmistetaan sekä huipputason salaus että avaintenjakelu. |
(17) |
Unionin satelliittiviestintäkapasiteetin laajentamiseksi ohjelman infrastruktuurin olisi perustuttava GOVSATCOM-komponenttia varten kehitettyyn infrastruktuuriin ja sen olisi täydennettävä sitä, minkä lisäksi GOVSATCOM-komponenttia varten kehitetty infrastruktuuri olisi integroitava ohjelman infrastruktuuriin. Ohjelman maainfrastruktuurin olisi erityisesti perustuttava GOVSATCOM-keskittymiin, joita olisi asteittain laajennettava käyttäjien tarpeiden mukaan muiden maasegmentin resurssien avulla, mukaan lukien resurssit jäsenvaltioista, jotka haluavat osallistua enemmän, toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten pohjalta. |
(18) |
Ohjelman olisi parannettava turvallisia yhteyksiä strategisesti tärkeillä maantieteellisillä alueilla, kuten Afrikassa ja arktisella alueella sekä Itämeren, Mustanmeren, Välimeren ja Atlantin alueilla. Ohjelmassa tarjottavien palvelujen olisi myös edistettävä geopoliittista häiriönsietokykyä tarjoamalla lisäyhteyksiä kyseisten alueiden poliittisten tavoitteiden sekä komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1 päivänä joulukuuta 2021 antaman yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” mukaisesti. |
(19) |
Ohjelmaa varten rakennetut satelliitit voitaisiin varustaa osajärjestelmillä, mukaan lukien hyötykuormat, joiden avulla voidaan lisätä unionin avaruusohjelman komponenttien kapasiteettia ja palveluja ja sitä kautta kehittää täydentäviä muita kuin viestintäpalveluja, joista päätetään asetuksessa (EU) 2021/696 säädetyn ohjelmakomitean asiaankuuluvan kokoonpanon kokouksessa ja jotka pannaan täytäntöön tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta viestintäpalveluihin. Jos unionin avaruusohjelman komponenteille koituva hyöty voidaan todeta asianmukaisesti käyttäjätarpeiden ja budjettirajoitusten näkökulmasta, kyseisiä osajärjestelmiä voitaisiin kehittää niin, että ne tarjoavat vaihtoehtoisia paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluja, jotka täydentävät Galileoa, varmistavat Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) viestien lähettämisen lyhyemmällä vasteajalla, tarjoavat avaruuden valvontaan avaruusperusteisia antureita ja tukevat Copernicus-ohjelman nykyisten valmiuksien parantamista erityisesti hätä- ja pelastuspalveluissa. Lisäksi kyseiset osajärjestelmät voisivat tarjota muita kuin viestintäpalveluja jäsenvaltioille sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta ohjelman turvallisuuteen ja määrärahoihin. |
(20) |
Kun otetaan huomioon ohjelman valtiollisen maainfrastruktuurin merkitys ohjelmalle ja sen vaikutus ohjelman turvallisuuteen, komission olisi määritettävä tällaisen infrastruktuurin sijainti yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti ja avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen varmistaakseen tasapuolisen jakautumisen jäsenvaltioiden kesken. Euroopan unionin avaruusohjelmavirasto, jäljempänä ’avaruusohjelmavirasto’, tai tarvittaessa ESA toimivaltansa puitteissa voisi osallistua ohjelman valtiollisen maainfrastruktuurin, johon on integroitu myös GOVSATCOM-komponentin puitteissa kehitetty infrastruktuuri, käyttöönottoon. |
(21) |
Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden sekä valtiollisten palveluiden turvallisuuden ja eheyden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että ohjelman avaruusresurssit laukaistaan unionin alueelta. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa tällaiset laukaisut olisi voitava toteuttaa kolmannen maan alueelta. Raskaiden ja keskikokoisten kantorakettien lisäksi pienet kantoraketit ja mikrokantoraketit voisivat tarjota lisäjoustoa avaruusresurssien nopean käyttöönoton mahdollistamiseksi. |
(22) |
On tärkeää, että unioni omistaa kaikki aineelliset ja aineettomat resurssit, jotka liittyvät ohjelmassa kehitettyyn valtiolliseen infrastruktuuriin, maanpäällistä EuroQCI-infrastruktuuria lukuun ottamatta, varmistaen samalla, että Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja sen 17 artiklaa noudatetaan. Vaikka unioni omistaisi kyseiset resurssit, sen olisi voitava antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tällaiset resurssit kolmansien osapuolten käyttöön tai luopua niistä. |
(23) |
Unionin laajuisiin aloitteisiin, kuten turvallisia yhteyksiä koskevaan aloitteeseen, vaikuttaa eri puolille unionia sijoittautuneiden avaruusalan toimintaketjun alku- ja loppupään innovatiivisten pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, startup-yritysten ja suurten yritysten laaja osallistuminen. Viime vuosina jotkin avaruusalan toimijat ovat haastaneet avaruusalaa, etenkin startup- ja pk-yritykset, jotka ovat kehittäneet innovatiivisia, markkinavetoisia avaruusteknologioita ja -sovelluksia toisinaan erilaisten liiketoimintamallien avulla. Jotta voidaan varmistaa unionin avaruusekosysteemin kilpailukyky, ohjelmalla olisi maksimoitava Euroopan avaruusekosysteemissä, myös uudessa avaruustoiminnassa, erityisesti markkinavetoisia uusia avaruusteknologioita ja -sovelluksia kehittävien pk-yritysten, midcap-yritysten ja startup-yritysten kehittämien innovatiivisten ja murroksellisten teknologioiden sekä uusien liiketoimintamallien käyttö, ja sen olisi katettava koko avaruusalan arvoketju mukaan lukien sen alku- ja loppupään segmentit. |
(24) |
On olennaisen tärkeää kannustaa yksityisen sektorin investointeja asianmukaisilla hankinnoilla ja palvelusopimusten yhdistämisellä, mikä vähentää epävarmuutta ja parantaa julkisen sektorin palvelutarpeiden pitkän aikavälin näkyvyyttä ja ennustettavuutta. Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi tulevaisuudessa ohjelmalla olisi myös tuettava avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämistä ja koulutustoimintaa sekä edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. |
(25) |
Ohjelmassa olisi mahdollisuuksien mukaan minimoitava sen ympäristövaikutukset komission 11 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta antamassa tiedonannossa asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Avaruusresurssit eivät itse aiheuta käytön aikana kasvihuonekaasupäästöjä, mutta niiden valmistuksella ja niihin liittyvillä maassa sijaitsevilla laitteistoilla on ympäristövaikutuksia. Kyseisten vaikutusten lieventämiseksi olisi toteutettava toimenpiteitä. Näin ollen ohjelmassa tarkoitettuihin hankintoihin olisi sisällyttävä kestävyyttä koskevia periaatteita ja toimenpiteitä, kuten säännöksiä infrastruktuurin kehittämisestä, tuotannosta ja käyttöönotosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen minimoimiseksi ja kompensoimiseksi, sekä toimenpiteitä, joilla ehkäistään valosaastetta, kuten vaikutusta maasta käsin tehtävään tähtitieteelliseen havainnointiin. |
(26) |
Koska kiertoradalla on yhä enemmän avaruusaluksia ja -romua, uuden eurooppalaisen järjestelmän olisi täytettävä myös kestävyyttä avaruuden kannalta koskevat kriteerit ja oltava esimerkki hyvistä käytännöistä avaruusliikenteen hallinnassa ja avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa (SST), jotta voidaan vähentää syntyvän avaruusromun määrää, estää kiertoradalla tapahtuvat rikkoutumiset ja törmäykset sekä toteuttaa käyttöikänsä lopussa olevia avaruusaluksia koskevia asianmukaisia toimenpiteitä. Avaruusympäristön suojelu aiheuttaa perustellusti huolta, ja siitä keskustellaan parhaillaan kansainvälisillä foorumeilla, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä valvovassa komiteassa, joten on olennaisen tärkeää, että unioni osoittaa johtajuutta avaruustoiminnan kestävyyden alalla. Ohjelman puitteissa tehtävissä sopimuksissa olisi varmistettava, että käytetty teknologia täyttää mahdollisimman tiukat kestävyys- sekä energia- ja resurssitehokkuusvaatimukset. |
(27) |
Valtiollisten palveluiden toiminnalliset vaatimukset olisi määritettävä julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeiden arvioinnin pohjalta, ja niissä olisi otettava huomioon myös markkinoiden nykyisen tarjonnan mahdollisuudet. Kyseisiä vaatimuksia arvioitaessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti nykyistä markkinakapasiteettia. Kyseisten toiminnallisten vaatimusten pohjalta ja yhdessä yleisten turvallisuusvaatimusten ja valtiollisten palvelujen kasvavan kysynnän kanssa olisi kehitettävä valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus. Kyseisessä palvelukokonaisuudessa olisi määritettävä valtiollisten palvelujen perustaso. Siinä olisi myös määriteltävä palveluluokat, jotka täydentävät asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa perustettujen GOVSATCOM-palvelujen palvelukokonaisuutta. Komission olisi varmistettava toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten johdonmukaisuus ja yhtenäisyys GOVSATCOM-komponentin ja ohjelman välillä. Jotta palvelujen kysyntä ja tarjonta vastaisivat mahdollisimman hyvin tosiaan, valtiollinen palvelukokonaisuus olisi määriteltävä vuonna 2023 ja sitä olisi voitava päivittää säännöllisesti mainittujen toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten perusteella, mutta kuitenkin niin, että jäsenvaltioita kuullaan ensin. |
(28) |
Satelliittiviestintä on rajallinen resurssi, jota rajoittavat satelliittien kapasiteetti, taajuudet ja maantieteellinen kattavuus. Tästä syystä ohjelmassa olisi optimoitava valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän kohtaaminen ohjelman kustannustehokkuuden varmistamiseksi, mittakaavaetujen hyödyntämiseksi ja ylikapasiteetin välttämiseksi. Koska kysyntä ja potentiaalinen tarjonta muuttuvat ajan mittaan, komission olisi seurattava tarvetta mukauttaa valtiollisten palvelujen valikoimaa aina, kun se osoittautuu tarpeelliseksi. |
(29) |
Jäsenvaltioiden, neuvoston, komission ja EUH:n sekä unionin virastojen ja elinten olisi voitava osallistua ohjelmaan, jos ne päättävät myöntää luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille tai tarjoavat kapasiteetteja, sijoituspaikkoja tai laitteistoja. Koska jäsenvaltiot voivat valita, myöntävätkö ne luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille, jäsenvaltioita ei olisi velvoitettava osallistumaan ohjelmaan tai ottamaan vastaan ohjelman infrastruktuuria alueelleen. |
(30) |
Kunkin ohjelman osallistujan olisi nimettävä turvallisista yhteyksistä vastaava toimivaltainen viranomainen valvomaan, noudattavatko käyttäjät ja muut ohjelmassa mukana olevat kansalliset yhteisöt sovellettavia sääntöjä ja turvallisuusmenettelyjä yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti. Ohjelman osallistujat voivat osoittaa tällaiset viranomaistehtävät olemassa olevalle viranomaiselle. |
(31) |
Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 18 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
(32) |
Ohjelman tavoitteet ovat johdonmukaisia muiden unionin ohjelmien tavoitteiden kanssa ja täydentävät niitä; kyseisiä ohjelmia ovat erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (6) ja neuvoston päätöksellä (EU) 2021/764 (7) perustettu Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (8) perustettu Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (9) perustettu naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1153 (10) perustettu Verkkojen Eurooppa -väline ja erityisesti unionin avaruusohjelma. |
(33) |
Horisontti Eurooppa -puiteohjelman klusterin ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala” komponenteista osoitetaan erityinen osuus tutkimus- ja innovointitoimenpiteisiin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän kehittämiseen ja validointiin, myös avaruusekosysteemin ja uuden avaruustoiminnan puitteissa kehitettäville mahdollisille teknologioille. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa -varoista osoitetaan erityinen osuus toimintoihin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän käyttämiseen ja palvelujen tarjoamiseen maailmanlaajuisesti, mikä mahdollistaa erilaisten palvelujen tarjoamisen kansainvälisille kumppaneille. Unionin avaruusohjelmassa osoitetaan erityinen osuus GOVSATCOM-komponentista toimiin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän maainfrastruktuuriin kuuluvan GOVSATCOM-keskittymän kehittämiseen. Näistä ohjelmista saatava rahoitus olisi toteutettava näiden ohjelmien sääntöjen mukaisesti. |
(34) |
Koska ohjelmalla on luontaisia vaikutuksia unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sillä on myös yhteisiä tavoitteita ja periaatteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/697 (11) perustetun Euroopan puolustusrahaston kanssa. Sen vuoksi osa Euroopan puolustusrahaston rahoituksesta olisi myönnettävä ohjelman mukaisten toimien ja erityisesti sen infrastruktuurin käyttöönottoon liittyvien toimien rahoittamiseen. |
(35) |
Ohjelman onnistuneen täytäntöönpanon varmistamiseksi on tärkeää huolehtia siitä, että käytettävissä on riittävästi resursseja. Jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota teknistä osaamistaan, tietotaitoaan ja apuaan erityisesti turvallisuuden alalla tai tarjoamalla tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan ohjelman saataville dataa, tietoja, palveluita tai alueellaan sijaitsevaa infrastruktuuria. Ohjelman olisi voitava saada asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti lisärahoitusta tai luontoissuorituksia kolmansilta osapuolilta, mukaan lukien unionin virastot ja elimet, jäsenvaltiot, ohjelmaan osallistuvat kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt. |
(36) |
Ohjelmaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. |
(37) |
Varainhoitoasetuksen 191 artiklan 3 kohdan mukaan samoja kustannuksia ei saa missään tapauksessa rahoittaa unionin talousarviosta kahdesti. |
(38) |
Komission olisi voitava tarpeen mukaan ja tarvittavassa määrin käyttää tiettyjen ulkopuolisten osapuolten teknistä apua edellyttäen, että unionin turvallisuusintressit taataan. Myös muiden ohjelman julkiseen hallinnointiin osallistuvien yhteisöjen olisi voitava käyttää samaa teknistä apua niille tämän asetuksen nojalla annettujen tehtävien hoitamiseksi. |
(39) |
Hankintasopimuksissa, jotka koskevat ohjelmasta rahoitettavia toimia ja jotka tehdään ohjelman puitteissa, olisi noudatettava unionin sääntöjä. Tässä yhteydessä unionin olisi myös oltava vastuussa julkisten hankintojen tavoitteiden määrittelystä. |
(40) |
Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, siltä osin kuin sopimuksiin liittyy laitteistoja tai palveluja koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Tämän vuoksi tarvitaan hankintasopimuksia koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Näin olisi voitava vaatia tiettyä alihankinnan vähimmäisosuutta. Alihankinnan osalta etusijalle olisi asetettava mahdollisuuksien mukaan startup- ja pk-yritykset etenkin niiden rajatylittävän osallistumisen mahdollistamiseksi. |
(41) |
Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet, on tärkeää voida tarvittaessa hyödyntää kaikki avaruusalalla toimivien unionin julkisten ja yksityisten yhteisöjen kapasiteetit ja myös kyetä työskentelemään kansainvälisellä tasolla kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tästä syystä on säädettävä mahdollisuudesta käyttää kaikkia Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistettuja soveltuvia välineitä ja hallinnointitapoja ja yhteisiä hankintamenettelyjä. |
(42) |
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on paras järjestely sen varmistamiseksi, että voidaan pyrkiä saavuttamaan ohjelman tavoitteet. Sen avulla olisi tarkoitus hyödyntää unionin nykyistä satelliittiviestinnän teknologista ja teollista perustaa, myös yksityisiä resursseja, ja tarjota luotettavia ja innovatiivisia valtiollisia palveluja sekä antaa yksityisille kumppaneille mahdollisuus täydentää ohjelman infrastruktuuria lisävalmiuksilla tarjota markkinaehtoisia kaupallisia palveluja omien lisäinvestointien avulla. Tällaisella järjestelyllä olisi myös optimoitava käyttöönotto- ja käyttökustannukset jakamalla valtiollisille ja kaupallisille infrastruktuureille yhteisten komponenttien kehittämis- ja käyttöönottokustannukset sekä toimintakulut ja mahdollistamalla näin merkittävä vastuunjako. Sen olisi myös edistettävä innovointia Euroopan avaruusekosysteemissä, myös uudessa avaruustoiminnassa, mahdollistamalla tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvien riskien jakaminen julkisten ja yksityisten kumppanien kesken. |
(43) |
Ohjelman täytäntöönpanossa olisi noudatettava keskeisiä periaatteita käyttöoikeussopimusten, tavarahankintasopimusten, palvelusopimusten, rakennusurakkasopimusten ja sekamuotoisten sopimusten osalta. Tällaisissa sopimuksissa olisi määriteltävä selkeä tehtävien ja vastuiden jako julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden kesken sekä selkeä riskien jako niiden kesken, jotta varmistetaan, että toimeksisaajat ottavat vastuun sellaisten mahdollisten laiminlyöntien seurauksista, joista ne ovat vastuussa. Sopimuksilla olisi varmistettava, etteivät toimeksisaajat saa liiallista korvausta valtiollisten palvelujen tarjoamisesta, mahdollistettava yksityisen sektorin kaupallisten palvelujen tarjoaminen ja varmistettava julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeiden asianmukainen priorisointi. Sopimuksilla olisi varmistettava erityisesti, että kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvien palvelujen tarjoamisen yhteydessä säilytetään unionin keskeiset edut sekä ohjelman yleiset ja erityiset tavoitteet. Siksi on tärkeää, että käytössä on toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseisiä keskeisiä etuja ja tavoitteita suojataan. Komission olisi erityisesti voitava toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi siinä tapauksessa, että toimeksisaaja ei kykene täyttämään velvoitteitaan. Sopimuksiin olisi sisällyttävä riittävät suojatoimet, joilla estetään muun muassa kaupallisten palvelujen tarjoamisesta johtuvat eturistiriidat ja mahdollinen kilpailun vääristyminen, perusteeton syrjintä sekä muut piilevät välilliset edut. Tällaisiin suojatoimiin voi sisältyä valtiollisten ja kaupallisten palvelujen kirjanpidon erottaminen, mukaan lukien vertikaalisesti integroituneesta operaattorista rakenteellisesti ja oikeudellisesti erillisen yhtiön perustaminen valtiollisten palvelujen tarjoamiseksi, sekä avoimen, oikeudenmukaisen, kohtuullisen ja syrjimättömän käyttöoikeuden tarjoaminen kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaan infrastruktuuriin. Sen vuoksi kaupallisten palvelujen olisi oltava olemassa olevien maanpäällisten palvelujen tarjoajien saatavilla avoimin ja syrjimättömin ehdoin. Sopimuksissa olisi edistettävä startup-yritysten ja pk-yritysten osallistumista koko arvoketjussa ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
(44) |
Yhtenä ohjelman tärkeänä tavoitteena on varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden turvallisuus ja vahvistaa kaikkien keskeisten teknologioiden ja arvoketjujen häiriönsietokykyä ja säilyttää samalla avoin talous. Erityisissä tapauksissa kyseinen tavoite edellyttää kelpoisuus- ja osallistumisedellytysten vahvistamista, jotta voidaan varmistaa unionin operatiivisten järjestelmien eheyden, turvallisuuden ja häiriönsietokyvyn suojelu. Tämä ei saisi heikentää tarvetta varmistaa kilpailukyky ja kustannustehokkuus. |
(45) |
Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja (EU) 2017/1939 (16) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
(46) |
Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi on tarpeen edellyttää, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta nämä voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
(47) |
Ohjelman tehokkuuden ja vaikutusten optimoimiseksi olisi toteutettava toimia, joilla edistetään avoimien standardien, avoimen lähdekoodin teknologioiden ja yhteentoimivuuden käyttöä ja kehittämistä turvallisten yhteyksien järjestelmän arkkitehtuurissa. Suunnittelemalla kyseinen järjestelmä avoimemmaksi voitaisiin parantaa synergiaa unionin avaruusohjelman muiden komponenttien tai kansallisten palvelujen ja sovellusten kanssa, optimoida kustannuksia välttämällä päällekkäisyyttä saman teknologian kehittämisessä, parantaa luotettavuutta, edistää innovointia ja hyödyntää laajan kilpailun tarjoamia mahdollisuuksia. |
(48) |
Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri toimijoiden välillä, jotta voidaan välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä ja vähentää kustannusylityksiä ja viivästyksiä. Kaikkien hallinnointiin osallistuvien toimijoiden olisi oman toimivaltansa puitteissa ja omien velvollisuuksiensa mukaisesti edistettävä ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
(49) |
Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on siihen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen toteuttamiseen. Ne voisivat tehdä yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palvelujen ja sovellusten edistämiseksi ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi asiaankuuluvien kansallisten aloitteiden ja ohjelman välillä. Komissio voisi hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä ja saada niiltä apua, ja se voisi yhteisesti sovittujen ehtojen mukaisesti antaa jäsenvaltioille tehtäviä unionin ohjelman toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa pyrittävä varmistamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa johdonmukaisuus ja täydentävyys ohjelman kanssa. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueella sijaitsevan maainfrastruktuurin suojaamisen. Jäsenvaltioiden olisi voitava varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (18) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet ovat saatavilla ja suojattu niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja ne voidaan toteuttaa kaikilta osin. Ohjelman käyttöön asetetuilla taajuuksilla ei saisi olla rahoitusvaikutuksia ohjelmaan. |
(50) |
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti ja koska komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, ohjelman toteuttaminen, sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri sidosryhmien resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi perustelluissa olosuhteissa voitava antaa tiettyjä tehtäviä muille yhteisöille. Komission olisi määritettävä järjestelmien ja palvelujen kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset tekniset ja toiminnalliset vaatimukset. Tätä varten sen olisi kuultava ensin jäsenvaltioiden asiantuntijoita, käyttäjiä ja muita asiaankuuluvia julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmiä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti se, että unioni käyttää toimivaltaansa, ei estä jäsenvaltioita käyttämästä omaansa. Jotta unionin varoja voitaisiin hyödyntää oikein, on kuitenkin asianmukaista, että komissio varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että ohjelman puitteissa toteutetut toimet ovat johdonmukaisia jäsenvaltioiden toimien kanssa eivätkä aiheuta tarpeetonta päällekkäisyyttä. |
(51) |
Varainhoitoasetuksen 154 artiklassa säädetään, että komissio voi käyttää ennakkoarvioinnin tulosten perusteella henkilöiden tai yhteisöjen, joille on annettu tehtäväksi hoitaa unionin varoja, järjestelmiä ja menettelyjä. Kyseisiin järjestelmiin ja menettelyihin tehtävät erityiset mukautukset (valvontatoimenpiteet) sekä voimassa olevia sopimuksia koskevat järjestelyt olisi tarvittaessa määriteltävä vastaavassa rahoitusosuussopimuksessa. |
(52) |
Ohjelman maailmanlaajuisen kattavuuden vuoksi sillä on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Kansainväliset kumppanit, niiden hallitukset ja kansalaiset saavat ohjelmasta erilaisia palveluja, mikä hyödyttää unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälistä yhteistyötä kyseisten kumppanien kanssa. Ohjelmaan liittyvissä asioissa komissio voi mahdollisesti koordinoida toimia kansainvälisellä tasolla toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ja unionin puolesta. |
(53) |
Unionin avaruusohjelman Galileo- ja EGNOS-komponentteihin liittyvästä hallinnosta, toiminnasta ja palvelujen tarjoamisesta viime vuosina saamansa asiantuntemuksen perusteella avaruusohjelmavirasto on sopivin elin toteuttamaan komission valvonnassa tehtävät, jotka liittyvät valtiollisen infrastruktuurin toimintaan ja valtiollisten palvelujen tarjoamiseen. Siksi sen olisi kehitettävä edelleen asiaankuuluvia valmiuksia kyseistä tarkoitusta varten. Avaruusohjelmaviraston tehtäväksi olisi annettava valtiollisten palvelujen tarjoaminen, ja sille olisi voitava antaa tehtäväksi valtiollisen infrastruktuurin koko operatiivinen hallinnointi tai osa siitä. |
(54) |
Turvallisuuden osalta, ja kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntälautakuntansa välityksellä vastuussa valtiollisten palvelujen ja valtiollisen infrastruktuurin turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän varmistamisesta. Lisäksi avaruusohjelmaviraston olisi hoidettava komission sille antamat tehtävät edellyttäen, että avaruusohjelmavirastolla on toimintavalmiudet ja erityisesti riittävät henkilöresurssit. Avaruusohjelmaviraston olisi mahdollisuuksien mukaan hyödynnettävä asiantuntemustaan esimerkiksi Euroopan maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (EGNSS) toiminnassa. Kun avaruusohjelmavirastolle annetaan tehtäviä, sen käyttöön olisi asetettava riittävät hallinnolliset, taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta avaruusohjelmavirasto voi täyttää tehtävänsä ja velvoitteensa täysimääräisesti. |
(55) |
Valtiollisen infrastruktuurin toiminnan varmistamiseksi ja valtiollisten palveluiden tarjoamisen helpottamiseksi avaruusohjelmaviraston olisi voitava antaa rahoitusosuussopimusten kautta tiettyjä toimia muiden yhteisöjen suoritettavaksi näiden vastuualueella komissioon sovellettavien varainhoitoasetuksessa vahvistettujen välillisen hallinnoinnin edellytysten mukaisesti. |
(56) |
ESA on kansainvälinen järjestö, jolla on laajaa asiantuntemusta avaruusalalla, myös satelliittiviestinnässä, ja se on sen vuoksi tärkeä kumppani unionin avaruuspolitiikan eri näkökohtien täytäntöönpanossa. Näin ollen ESAn olisi voitava tarjota komissiolle asiantuntemusta, myös ohjelman eritelmien laatimista ja teknisten näkökohtien täytäntöönpanoa varten. Tätä varten ESAlle olisi annettava tehtäväksi ohjelman kehittämis- ja validointitoimien valvonta, ja se voi tukea ohjelman toteuttamisen yhteydessä tehtyjen sopimusten arviointia. |
(57) |
Koska avaruuteen liittyvät toimet ovat tärkeitä unionin taloudelle ja unionin kansalaisten elämälle, ohjelman keskeisenä painopisteenä olisi oltava korkeatasoisen turvallisuuden saavuttaminen ja ylläpitäminen, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen turvaamiseksi, myös turvallisuusluokiteltujen ja muiden arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen osalta. |
(58) |
Kun otetaan huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon erityisasiantuntemus ja sen säännölliset yhteydet kolmansien maiden viranomaisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, sen olisi voitava avustaa komissiota sille ulkosuhteiden alalla kuuluvien, ohjelman turvallisuutta koskevien tiettyjen tehtävien hoidossa neuvoston päätöksen 2010/427/EU (19) mukaisesti. |
(59) |
Rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltioiden yksinomaista vastuuta kansallisen turvallisuuden alalla ja jäsenvaltioiden oikeutta turvata keskeiset turvallisuusintressinsä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 346 artiklan mukaisesti olisi vahvistettava erityinen turvallisuuden hallinta, jotta varmistetaan ohjelman sujuva toteuttaminen. Kyseisen hallinnan olisi perustuttava kolmeen keskeiseen periaatteeseen. Ensinnäkin on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden laaja ja ainutlaatuinen kokemus turvallisuuskysymyksissä otetaan huomioon mahdollisimman laajasti. Toiseksi olisi erotettava toisistaan operatiiviset toiminnot ja turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoiminnot, jotta vältetään eturistiriidat ja mahdolliset puutteet turvallisuussääntöjen soveltamisessa. Kolmanneksi ohjelman koko infrastruktuurin tai sen osien hallinnosta vastaavalla yksiköllä on myös parhaat edellytykset hallita sille annettujen tehtävien turvallisuutta. Ohjelman turvallisuus perustuisi unionin avaruusohjelman toteuttamisesta viime vuosina saatuihin kokemuksiin. Vankka turvallisuushallinta edellyttää myös tehtävien asianmukaista jakoa eri toimijoiden välillä. Koska komissio on vastuussa ohjelmasta, sen olisi määritettävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmaan sovellettavat yleiset turvallisuusvaatimukset rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. Erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen alalla ohjelman turvallisuushallinnassa olisi otettava huomioon neuvoston ja jäsenvaltioiden rooli ja toimivalta EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisessa käytettävien salaustuotteiden arvioinnissa ja hyväksymisessä. |
(60) |
Ohjelman maa- ja avaruusinfrastruktuurin kyberturvallisuus ja fyysinen turvallisuus sekä sen fyysinen redundanssi ovat keskeisessä asemassa palveluiden jatkuvuuden ja järjestelmän toimivuuden varmistamiseksi. Yleisiä turvallisuusvaatimuksia laadittaessa olisi sen vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon tarve suojata järjestelmää ja sen palveluja kyberhyökkäyksiltä ja satelliitteihin kohdistuvilta uhkilta myös käyttämällä uutta teknologiaa sekä tukemalla tällaisiin kyberhyökkäyksiin reagoimista ja niistä palautumista. |
(61) |
Komission olisi tarvittaessa määritettävä turvallisuuden seurantarakenne riski- ja uhka-analyysin perusteella. Tämän turvallisuuden seurantarakenteen olisi oltava yhteisö, joka vastaa neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/698 (20) soveltamisalan puitteissa laadittuja ohjeita. |
(62) |
Komission ja korkean edustajan olisi kummankin oman toimivaltansa puitteissa varmistettava ohjelman turvallisuus tämän asetuksen ja tapauksen mukaan päätöksen (YUTP) 2021/698 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. |
(63) |
Unionin valtiolliset toimijat käyttävät ohjelman valtiollisia palveluja turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisissä tehtävissä ja operaatioissa sekä kriittisen infrastruktuurin suojaamisessa. Sen vuoksi tällaisiin palveluihin ja infrastruktuuriin olisi sovellettava turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää. |
(64) |
On välttämätöntä, että turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoimet toteutetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta koskevan yhteisen vastuun pohjalta pyrkien rakentamaan yhteisymmärrystä ja ottaen mukaan kaikki ne, joita turvallisuuskysymys koskee, ja että otetaan käyttöön pysyvää riskien seurantaa koskeva menettely. On myös tärkeää, että tekniset turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoimet annetaan tehtäväksi alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään ja joista on tehty asianmukaisen tason turvallisuusselvitys. |
(65) |
Komissio vastaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan nojalla sellaisten ohjelmien hallinnoinnista, jotka voidaan siirtää kolmansille osapuolille välillisellä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tässä yhteydessä komission on tarpeen varmistaa, että kolmansien osapuolten välillisellä hallinnoinnilla suorittamat ohjelman täytäntöönpanotehtävät eivät vaaranna ohjelman turvallisuutta etenkään turvallisuusluokiteltujen tietojen valvonnan osalta. Sen vuoksi olisi selvennettävä, että jos komissio antaa ESAn hoidettavaksi ohjelmaan liittyviä tehtäviä, vastaavissa rahoitusosuussopimuksissa on määrä varmistaa, että ESAn tuottamia turvallisuusluokiteltuja tietoja pidetään komission valtuutuksella luotuina neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (21) ja komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 (22) tarkoitettuina EU:n turvallisuusluokiteltuina tietoina. |
(66) |
Ohjelman valtiollisia palveluja voitaisiin käyttää myös unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden turvallisuuden kannalta kriittisissä tehtävissä ja operaatioissa. Sen vuoksi unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen suojaamiseksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan riittävä riippumattomuuden taso kolmansista osapuolista (kolmannet maat ja kolmansien maiden yhteisöt) ohjelman kaikkien osien osalta. Tällaisiin toimenpiteisiin voitaisiin sisällyttää avaruus- ja maateknologiat komponenttien, alajärjestelmien tai järjestelmien tasolla, valmistusteollisuus, avaruusjärjestelmien omistajat ja käyttäjät sekä järjestelmän maakomponenttien fyysinen sijainti. |
(67) |
Ainoastaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyllä sopimuksella Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja muut kolmannet maat voivat osallistua ohjelmaan. |
(68) |
Merentakaisiin maihin tai merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen (EU) 2021/1764 (23) nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
(69) |
Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (24) 22 ja 23 kohdan nojalla ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan ohjelman vaikutuksia. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa tehdyn GOVSATCOM-komponenttia koskevan unionin avaruusohjelman arvioinnin tulokset. |
(70) |
Jotta varmistetaan, että indikaattorit ja ohjelman seuranta- ja arvioimiskehys ovat edelleen asianmukaisia ohjelman edistymisestä raportoimiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteen muuttamista indikaattorien osalta, tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä ja tämän asetuksen täydentämistä määrittämällä ohjelman avaruusresurssien tietokannan ominaisuudet sekä menetelmät ja prosessit, joilla sitä ylläpidetään ja päivitetään. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
(71) |
Moitteettoman julkisen hallinnon varmistamiseksi ja ottaen huomioon ohjelman ja GOVSATCOM-komponentin väliset synergiat, asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa perustetun ohjelmakomitean olisi GOVSATCOM-kokoonpanossa toimittava myös ohjelman komiteana. Ohjelman turvallisuuteen liittyvissä asioissa ohjelmakomitean olisi kokoonnuttava erityisessä turvallisuuskokoonpanossa. |
(72) |
Koska moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää ohjelman yhdenmukaista hallintoa, nopeampaa päätöksentekoa ja yhtäläistä tiedonsaantia, niiden yhteisöjen edustajat, joille on annettu tähän ohjelmaan liittyviä tehtäviä, voisivat osallistua tarkkailijoina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (25) mukaisesti perustetun ohjelmakomitean työskentelyyn. Unionin kanssa ohjelmaa koskevan kansainvälisen sopimuksen tehneiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajat voisivat samoista syistä myös osallistua ohjelmakomitean työhön turvallisuusmääräysten rajoissa ja tällaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti. Sellaisten yhteisöjen, joille on annettu ohjelmaan liittyviä tehtäviä, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajilla ei olisi oltava oikeutta osallistua ohjelmakomitean äänestysmenettelyihin. Edellytykset osallistumiselle tarkkailijana ja tilapäisenä osallistujana olisi vahvistettava ohjelmakomitean työjärjestyksessä. |
(73) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee valtiollisten palvelujen tarjoamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, valtiollisten palvelujen toiminnallisten vaatimusten, valtiollisten palvelujen palveluvalikoiman, rahoitussopimuksia koskevien rahoituspäätösten ja työohjelmien hyväksymistä sekä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen ohjelmaan osallistumista koskevien lisävaatimusten asettamista. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(74) |
Valtion infrastruktuuriin perustuvat valtiolliset palvelut olisi yleisesti ottaen tarjottava maksutta julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille. Kyseisten palvelujen kapasiteetti on kuitenkin rajallinen. Jos komissio analyysin perusteella toteaa, että kapasiteetista on puutetta, sen olisi voitava hyväksyä hinnoittelupolitiikka niissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa kysyntä ylittää käyttökapasiteetin, osana palveluntarjontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotta palvelujen tarjonta ja kysyntä vastaavat toisiaan. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee tällaisen hinnoittelupolitiikan hyväksymistä. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(75) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee valtiolliseen maainfrastruktuuriin kuuluvien keskusten sijaintipaikkojen määrittämiseen liittyviä toimenpiteitä. Komission olisi tällaisten sijaintipaikkojen valinnassa voitava ottaa huomioon toiminta- ja turvallisuusvaatimukset sekä nykyinen infrastruktuuri. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(76) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa yleisten turvallisuusvaatimusten määrittämiseen liittyen. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi voitava valvoa mahdollisimman paljon ohjelman yleisiä turvallisuusvaatimuksia. Kun komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä ohjelman turvallisuuden alalla, sitä avustamassa olisi oltava ohjelmakomitea, joka kokoontuu erityisessä turvallisuuskokoonpanossa. Turvallisuuskysymysten arkaluonteisuuden vuoksi ohjelmakomitean puheenjohtajan olisi pyrittävä löytämään ratkaisuja, joilla on mahdollisimman laaja tuki ohjelmakomiteassa. Jos ohjelmakomitea ei anna lausuntoa, komission ei olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään ohjelman yleiset turvallisuusvaatimukset. Jos ohjelmakomitean turvallisuuskokoonpanon osallistumisesta säädetään toisin, tällaisen osallistumisen olisi tapahduttava ohjelmakomitean työjärjestyksen mukaisesti. |
(77) |
Ohjelmalla täydennetään unionin nykyistä avaruusohjelmaa integroimalla sen tavoitteen ja toimet ja laajentamalla niitä turvallisen ja avaruusratkaisuihin perustuvan yhteysjärjestelmän luomiseksi unionia varten. Tämä olisi otettava huomioon ohjelman arvioinnissa. |
(78) |
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan yksittäisen jäsenvaltion rahoitukselliset ja tekniset kapasiteetit ylittävän toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
(79) |
Ohjelma olisi perustettava viideksi vuodeksi, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2093 (26) vahvistetun vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ’monivuotinen rahoituskehys 2021–2027’, kestoa. |
(80) |
Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta sen täytäntöönpano voitaisiin aloittaa mahdollisimman pian sen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan turvallisia yhteyksiä koskeva unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 jäljellä olevaksi kaudeksi. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2023–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt sekä ohjelman toteuttamista koskevat säännöt ottaen huomioon asetus (EU) 2021/696.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1) |
’avaruusaluksella’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä avaruusalusta; |
2) |
’avaruusromulla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä avaruusromua; |
3) |
’hyötykuormalla’ avaruusaluksen kuljettamaa laitteistoa, jota käytetään avaruudessa tietyn tehtävän suorittamiseksi; |
4) |
’ avaruusekosysteemillä’ sellaisissa keskenään vuorovaikutuksessa olevien avaruusalan arvoketjuissa toimivien yritysten verkostoa, jotka kattavat yritykset pienimmistä startup-yrityksistä suurimpiin yrityksiin, mukaan lukien avaruusmarkkinoiden alkupään ja loppupään segmentit; |
5) |
’eurooppalaisella kvanttiviestintäinfrastruktuurilla’ tai ’EuroQCI:llä’ turvallisten yhteyksien järjestelmään integroitua yhteenliitettyä avaruus-, maa- ja maanpäällistä infrastruktuuria, jossa käytetään kvanttipohjaista teknologiaa; |
6) |
’GOVSATCOM-keskittymällä’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 23 alakohdassa määriteltyä GOVSATCOM-keskittymää; |
7) |
’ avaruusohjelmavirastolla’ asetuksella (EU) 2021/696 perustettua Euroopan unionin avaruusohjelmavirastoa; |
8) |
’EU:n turvallisuusluokitelluilla tiedoilla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 25 alakohdassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja; |
9) |
’arkaluonteisilla turvallisuusluokittelemattomilla tiedoilla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 26 alakohdassa määriteltyjä arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja; |
10) |
’rahoitusta yhdistävällä toimella’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 27 alakohdassa määriteltyä rahoitusta yhdistävää toimea. |
3 artikla
Ohjelman tavoitteet
1. Ohjelman yleisinä tavoitteina on
a) |
varmistaa turvallisten, itsenäisten, korkealaatuisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittipalvelujen tarjonta ja keskeytymätön pitkän aikavälin saatavuus unionin alueella ja maailmanlaajuisesti julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille ottamalla käyttöön siviilihallinnon alainen monikiertoratainen turvallisten yhteyksien järjestelmä ja tukemalla neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (27) tarkoitettua kriittisen infrastruktuurin suojaamista, tilannetietoisuutta, ulkoisia toimia, kriisinhallintaa ja talouden, ympäristön, turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä sovelluksia ja parantaa siten unionin ja jäsenvaltioiden häiriönsietokykyä ja riippumattomuutta sekä vahvistaa niiden satelliittiviestinnän teknologista ja teollista perustaa välttäen samalla liiallista riippuvuutta unionin ulkopuolisista ratkaisuista, erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja avaruuteen pääsyn osalta; |
b) |
antaa yksityiselle sektorille mahdollisuus tarjota markkinaehdoin kaupallisia palveluja tai kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvia julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille tarjottavia palveluja sovellettavan unionin kilpailulainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan helpottaa esimerkiksi maailmanlaajuisten nopeiden laajakaistayhteyksien kehittämistä ja saumattomia yhteyksiä sekä poistaa viestinnän katvealueita ja lisätä yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä samalla, kun kurotaan umpeen digitaalista kuilua ja edistetään tarvittaessa direktiivin (EU) 2018/1972 3 artiklassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamista. |
2. Ohjelman erityisinä tavoitteina on
a) |
täydentää GOVSATCOM-komponentin olemassa olevia ja tulevia valmiuksia sekä integroida ne turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
b) |
parantaa unionin ja jäsenvaltioiden viestintäpalvelujen häiriönsietokykyä, turvallisuutta ja riippumattomuutta; |
c) |
kehittää edelleen EuroQCI:tä ja integroida se asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
d) |
varmistaa oikeus käyttää kiertoratapaikkoja ja asiaankuuluvia taajuuksia; |
e) |
parantaa unionin ja jäsenvaltioiden viestintäpalvelujen vakautta ja unionin kyberresilienssiä kehittämällä varakapasiteettia, passiivista, ennakoivaa ja reaktiivista kybersuojausta, operatiivista kyberturvallisuutta sekä suojatoimenpiteitä kyberuhkia vastaan ja muita toimenpiteitä sähkömagneettisia uhkia vastaan; |
f) |
luoda mahdollisuuksien mukaan edellytykset viestintäpalvelujen ja täydentävien muiden kuin viestintäpalvelujen kehittämiselle erityisesti parantamalla unionin avaruusohjelman komponentteja, luomalla synergioita niiden välille ja laajentamalla niiden valmiuksia ja palveluja, sekä jäsenvaltioille tarjottavien muiden kuin viestintäpalvelujen kehittämiselle isännöimällä uusia satelliittiosajärjestelmiä, hyötykuormat mukaan luettuina; |
g) |
kannustaa innovointia, tehokkuutta sekä murroksellisten teknologioiden ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämistä ja käyttöä koko Euroopan avaruusekosysteemissä, mukaan lukien uuden avaruustoiminnan toimijat, uudet tulokkaat, startup-yritykset ja pk-yritykset, jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusalan kilpailukykyä; |
h) |
parantaa turvallisia yhteyksiä strategisesti tärkeillä maantieteellisillä alueilla, kuten Afrikassa ja arktisella alueella sekä Itämeren, Mustanmeren, Välimeren ja Atlantin alueilla; |
i) |
parantaa ulkoavaruustoimintojen turvallisuutta ja kestävyyttä toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan vastuullinen toiminta avaruudessa ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä myös pyrkimällä estämään avaruusromun lisääntyminen ja edistetään tällaista toimintaa. |
3. Tämän artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen täydentävien muiden kuin viestintäpalvelujen priorisoinnissa ja kehittämisessä ja niiden rahoituksessa on noudatettava asetuksen (EU) 2021/696 tavoitteita, ja niitä on tarkasteltava asetuksessa (EU) 2021/696 säädetyn ohjelmakomitean asiaankuuluvan kokoonpanon kokouksessa.
4 artikla
Ohjelmaan sisältyvät toimet
1. Jäljempänä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiollisten palvelujen tarjoaminen on varmistettava seuraavilla vaiheittaisilla toimilla, joiden on täydennettävä GOVSATCOM-komponenttia ja joilla se on integroitava turvallisten yhteyksien järjestelmään:
a) |
määrittely-, suunnittelu-, kehittämis- ja validointitoimet ja niihin liittyvät käyttöönottotoimet, jotka koskevat ensimmäisten valtiollisten palvelujen tarjoamisen edellyttämän avaruus- ja maainfrastruktuurin rakentamista vuoteen 2024 mennessä; |
b) |
vaiheittaiset käyttöönottotoimet, joilla kehittyneiden valtiollisten palvelujen tarjoamiseen tarvittava avaruus- ja maainfrastruktuuri saatetaan valmiiksi, jotta julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman pian täydellisen toimintakyvyn saavuttamiseksi vuoteen 2027 mennessä; |
c) |
EuroQCI:n kehittäminen ja käyttöönotto sen integroimiseksi asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
d) |
valtiollisten palvelujen tarjoamiseen liittyvät hyödyntämistoimenpiteet, joita ovat avaruus- ja maainfrastruktuurin käyttö, huolto, jatkuva parantaminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta; |
e) |
avaruus- ja maainfrastruktuurin tulevien sukupolvien sekä valtiollisten palvelujen kehittäminen. |
2. Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat varmistavat kaupallisten palvelujen tarjonnan.
5 artikla
Turvallisten yhteyksien järjestelmän infrastruktuuri
1. Turvallisten yhteyksien järjestelmä on luotava määrittelemällä, suunnittelemalla, kehittämällä, rakentamalla ja käyttämällä monikiertorataista yhteysinfrastruktuuria, joka mukautetaan satelliittipalvelujen valtiollisen kysynnän kehitykseen ja joka tarjoaa lyhyen vasteajan. Sen on oltava modulaarinen, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja koota 10 artiklan 1 kohdassa säädetty valtiollisten palvelujen palveluvalikoima. Sillä on täydennettävä GOVSATCOM-komponentin puitteissa käytettäviä olemassa olevia ja tulevia valmiuksia ja integroitava ne. Turvallisten yhteyksien järjestelmä koostuu tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta valtion infrastruktuurista ja tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta kaupallisesta infrastruktuurista.
2. Turvallisten yhteyksien järjestelmän valtiolliseen infrastruktuuriin sisältyvät kaikki asiaan liittyvät tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen valtiollisten palvelujen tarjoamiseen vaadittavat maa- ja avaruusresurssit, mukaan lukien seuraavat:
a) |
joko satelliitit tai satelliittialajärjestelmät, mukaan lukien hyötykuormat; |
b) |
EuroQCI; |
c) |
infrastruktuuri, jolla seurataan valtiollisen infrastruktuurin ja valtiollisten palvelujen turvallisuutta; |
d) |
maainfrastruktuuri, jolla tarjotaan palveluja julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille, mukaan lukien GOVSATCOMin maasegmentin infrastruktuuri, jota on tarkoitus kehittää, erityisesti asetuksen (EU) 2021/696 67 artiklassa tarkoitetut GOVSATCOM-keskittymät. |
Valtiollisen infrastruktuurin on tarvittaessa isännöitävä täydentäviä satelliittialajärjestelmiä, erityisesti hyötykuormia, joita voidaan käyttää osana asetuksen (EU) 2021/696 3 artiklassa tarkoitettujen unionin avaruusohjelman komponenttien avaruudessa sijaitsevaa infrastruktuuria kyseisessä asetuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja satelliittialajärjestelmiä, joita käytetään muiden kuin viestintäpalvelujen tarjoamiseen jäsenvaltioille.
3. Komissio hyväksyy tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksillä valtiolliseen maainfrastruktuuriin kuuluvien keskusten sijainnin määrittämiseksi tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti sekä avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusetujen suojaamiseksi tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen keskusten on mahdollisuuksien mukaan sijaittava jäsenvaltioiden alueella, ja niitä hallinnoidaan unionin ja asianomaisen jäsenvaltion välisenä hallinnollisena sopimuksena tehtävällä vastaanottosopimuksella.
Jos keskuksia ei ole mahdollista sijoittaa jäsenvaltioiden alueelle, komissio voi sijoittaa tällaiset keskukset EFTAn jäsenten, jotka ovat ETA:n jäseniä, tai muun kolmannen maan alueelle edellyttäen, että unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty vastaanottosopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti.
Sen estämättä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, GOVSATCOM-keskittymien sijainti määritetään asetuksen (EU) 2021/696 67 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
4. Kaikki avaruus- ja maaresurssit, jotka eivät sisälly valtiolliseen infrastruktuuriin, sisältyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän kaupalliseen infrastruktuuriin. Kaupallinen infrastruktuuri ei saa heikentää valtion infrastruktuurin suorituskykyä tai turvallisuutta. Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitettu toimeksisaaja vastaa kaikilta osin kaupallisen infrastruktuurin ja kaikkien siihen liittyvien riskien rahoituksesta, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tavoite.
5. Unionin turvallisuusetujen suojaamiseksi valtiollisen infrastruktuurin avaruusresurssit laukaisee 22 artiklassa säädetyt kelpoisuus- ja osallistumisedellytykset täyttävä nykyinen tai tuleva palveluntarjoaja, mukaan lukien pieniä kantoraketteja ja mikrokantoraketteja käyttävät palveluntarjoajat, ja vain perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa kolmannen maan alueelta.
6 artikla
Resurssien omistus ja käyttö
1. Unioni omistaa kaikki aineelliset ja aineettomat resurssit, jotka ovat osa ohjelman puitteissa kehitettyä 5 artiklan 2 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua valtiollista infrastruktuuria, lukuun ottamatta maanpäällistä EuroQCI-infrastruktuuria, jonka omistavat jäsenvaltiot. Tätä varten komissio varmistaa, että sopimuksissa tai muissa järjestelyissä, jotka koskevat toimia, joiden tuloksena voi olla tällaisten resurssien luominen tai kehittäminen, on määräyksiä, joilla varmistetaan unionin omistusoikeus kyseisiin resursseihin.
2. Komissio varmistaa, että unionilla on seuraavat oikeudet:
a) |
jäsenvaltioiden tarjoamien ja niiden vastuulla pysyvien asiaankuuluvien taajuuksien mahdollistamaan, valtiollisen infrastruktuurin tuottamien signaalien välittämiseen tarvittavien taajuuksien käyttöoikeus sovellettavien lakien ja asetusten sekä asiaa koskevien käyttölupasopimusten mukaisesti; |
b) |
oikeus asettaa valtiollisten palvelujen tarjoaminen kaupallisten palvelujen edelle 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa vahvistettavien ehtojen ja edellytysten mukaisesti ja ottaen huomioon 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeet. |
3. Komissio pyrkii tekemään kolmansien osapuolten, 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat mukaan lukien, kanssa sopimuksia tai muita järjestelyjä, jotka koskevat:
a) |
valtiollisen infrastruktuurin osan muodostavien aineellisten ja aineettomien resurssien aiempia omistusoikeuksia; |
b) |
omistusoikeuden tai lisenssioikeuksien hankkimista valtiollisen infrastruktuurin toteuttamiseksi tarvittaviin muihin aineellisiin ja aineettomiin resursseihin. |
4. Kun 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut resurssit koostuvat teollis- ja tekijänoikeuksista, komissio hallinnoi tällaisia oikeuksia mahdollisimman tehokkaasti ottaen huomioon:
a) |
tarpeen suojella ja arvottaa tällaisia resursseja; |
b) |
asianomaisten sidosryhmien oikeutetut edut; |
c) |
tarpeen varmistaa kilpailukykyiset ja hyvin toimivat markkinat sekä kehittää uutta teknologiaa; |
d) |
ohjelmassa tarjottavien palvelujen jatkuvuuden tarpeen. |
5. Komissio varmistaa tarvittaessa, että asiaankuuluviin sopimuksiin ja muihin järjestelyihin sisältyy mahdollisuus siirtää tällaiset teollis- ja tekijänoikeudet kolmansille osapuolille tai myöntää kolmannen osapuolen lisenssejä tällaisin oikeuksiin, myös kyseisen teollis- ja tekijänoikeuden luojalle, ja että tällainen kolmas osapuoli voi vapaasti käyttää näitä oikeuksia, kun se on tarpeen sille tämän asetuksen mukaisesti kuuluvien tehtävien hoitamiseksi.
7 artikla
Unionin innovatiivista ja kilpailukykyistä avaruusekosysteemiä tukevat toimet
1. Tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti ohjelmalla tuetaan unionin innovatiivista ja kilpailukykyistä avaruusekosysteemiä, myös uutta avaruustoimintaa, ja erityisesti asetuksen (EU) 2021/696 6 artiklassa säädettyjä toimia.
2. Komissio edistää innovointia unionin avaruusekosysteemissä ja uudessa avaruustoiminnassa ohjelman koko keston ajan
a) |
vahvistamalla perusteet 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseksi siten, että varmistetaan startup-yritysten ja pk-yritysten laajin mahdollinen osallistuminen eri puolilta unionia ja koko arvoketjussa; |
b) |
edellyttämällä 19 artiklassa tarkoitettuja toimeksisaajia esittämään suunnitelman, jonka avulla uudet tarjoajaehdokkaat, startup-yritykset ja pk-yritykset eri puolilta unionia voidaan mahdollisimman hyvin sisällyttää 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten mukaisiin toimiin 21 artiklan mukaisesti; |
c) |
edellyttämällä 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa, että uudet tarjoajaehdokkaat, startup-yritykset, pk-yritykset ja midcap-yritykset kaikkialta unionista voivat tarjota omia palvelujaan loppukäyttäjille; |
d) |
edistämällä avoimien standardien, avoimen lähdekoodin teknologioiden ja yhteentoimivuuden käyttöä ja kehittämistä turvallisten yhteyksien järjestelmän arkkitehtuurissa synergioiden mahdollistamiseksi, kustannusten optimoimiseksi, luotettavuuden parantamiseksi, innovoinnin edistämiseksi ja laajan kilpailun tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; |
e) |
edistämällä sellaisten kriittisten teknologioiden kehittämistä ja tuotantoa unionissa, joita tarvitaan valtiollisten palvelujen hyödyntämiseksi. |
3. Komissio myös
a) |
tukee ohjelman tarpeiden mukaista palvelusopimusten hankintaa ja yhdistämistä yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja edistämiseksi pitkällä aikavälillä, myös yhteishankintojen avulla; |
b) |
edistää naisten vahvempaa osallistumista ja kannustaa siihen ja sisällyttää tarjouspyyntöasiakirjoihin tasa-arvoa ja osallisuutta koskevia tavoitteita; |
c) |
edistää korkean tason taitojen kehittämistä ja koulutustoimintaa avaruuteen liittyvillä aloilla. |
8 artikla
Kestävyys ympäristön ja avaruuden kannalta
1. Ohjelma on pantava täytäntöön siten, että varmistetaan kestävyys ympäristön ja avaruuden kannalta. Tätä varten 19 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin ja menettelyihin on sisällyttävä määräyksiä seuraavista:
a) |
infrastruktuurin kehittämisestä, tuotannosta ja käyttöönotosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen minimointi; |
b) |
jäljelle jäävien kasvihuonekaasupäästöjen kompensointijärjestelmän perustaminen; |
c) |
asianmukaiset toimenpiteet sellaisen avaruusalusten aiheuttaman näkyvän ja näkymättömän säteilysaasteen vähentämiseksi, joka voi haitata tähtitieteellistä havainnointia tai muunlaista tutkimusta ja havainnointia; |
d) |
asianmukaisten tekniikoiden käyttö avaruusaluksissa törmäysten välttämiseksi; |
e) |
avaruusromun vähentämistä koskevan kattavan suunnitelman toimittaminen ja toteuttaminen ennen käyttöönottovaihetta, mukaan lukien paikannustiedot kiertoradalla, jotta voidaan varmistaa, että järjestelmän satelliitit voivat väistää avaruusromun. |
2. Tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin ja menettelyihin on sisällyttävä velvoite toimittaa dataa, erityisesti lentoratadataa ja suunnitellut liikkeet, yksiköille, jotka vastaavat asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyjen SST-tietojen ja saman asetuksen 55 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen tuottamisesta.
3. Komissio varmistaa, että ylläpidetään kattavaa tietokantaa ohjelman avaruusresursseista, johon sisältyy erityisesti tiedot, jotka liittyvät kestävyyteen ympäristön ja avaruuden kannalta.
4. Komissio antaa 45 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietokannan ominaisuudet sekä kehittämällä sen ylläpitoa ja päivittämistä koskevat menetelmät ja prosessit.
5. Edellä olevan 4 kohdan nojalla annettujen delegoitujen säädösten soveltamisala rajoitetaan seuraaviin:
a) |
5 artiklan 2 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitetut unionin omistamat avaruusresurssit; |
b) |
19 artiklassa tarkoitettujen toimeksisaajien omistamat 5 artiklan 4 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitetut avaruusresurssit. |
II LUKU
Palvelut ja osallistujat
9 artikla
Valtiolliset palvelut
1. Valtiollisia palveluja tarjotaan 11 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuille ohjelman osallistujille.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisten palvelujen tarjoamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ottaen huomioon asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa määritettyjen eri palvelujen nykyisten ja ennakoitujen tarpeiden konsolidoidun kysynnän, resurssien dynaamisen jakamisen ja ohjelman eri osallistujien välillä tehtävän valtiollisten palvelujen priorisoinnin pohjalta käyttäjien tarpeiden merkityksellisyyden ja kriittisyyden sekä tarvittaessa kustannustehokkuuden mukaan.
3. Jäljempänä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiolliset palvelut on tarjottava maksutta julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille.
4. Komissio ostaa 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut palvelut markkinaehdoin varainhoitoasetuksen sovellettavien säännösten mukaisesti tavoitteenaan taata kyseisten palvelujen tarjoaminen kaikille jäsenvaltioille. Kyseisten palvelujen täsmällinen kapasiteetti ja määrärahat määritetään tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella.
5. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 3 kohdassa säädetään, komissio hyväksyy asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jos tämä on ehdottoman välttämätöntä valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi, täytäntöönpanosäädöksillä hinnoittelupolitiikan, jonka on oltava johdonmukainen asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hinnoittelupolitiikan kanssa.
Hyväksymällä hinnoittelupolitiikan komissio varmistaa, että valtiollisten palvelujen tarjoaminen ei vääristä kilpailua, että valtiollisia palveluja on riittävästi ja että määritetty hinta ei johda liiallisen korvauksen maksamiseen 19 artiklassa tarkoitetuille toimeksisaajille.
6. Tämän artiklan 2 ja 5 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
7. Valtiollisten palvelujen asteittainen tarjonta on varmistettava 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun palvelukokonaisuuden mukaisesti edellyttäen, että turvallisten yhteyksien järjestelmän infrastruktuuri on käytettävissä, sen jälkeen kun 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt toimet on toteutettu ja tarvittaessa olemassa olevien palvelujen ja valmiuksien pohjalta ja niitä hyödyntäen.
8. Valtiollisten palvelujen tarjoamisessa on varmistettava jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu niiden 25 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tarpeiden mukaisesti.
10 artikla
Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus
1. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus vahvistetaan tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti. Se koostuu vähintään seuraavista palveluluokista ja täydentää asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua GOVSATCOM-palveluja koskevaa kokonaisuutta:
a) |
palvelut, jotka on rajattu julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille ja jotka perustuvat valtiolliseen infrastruktuuriin ja edellyttävät korkeaa turvallisuustasoa eivätkä sovellu tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin palveluihin, kuten luotettava maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu tai luotettava avaruusdatan välitys; |
b) |
kvanttiviestintäpalvelut, kuten QKD-palvelut. |
2. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuteen on sisällyttävä myös kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvia julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille tarjottavia palveluja, kuten turvallisia maailmanlaajuisia ja lyhyen vasteajan palveluja ja maailmanlaajuisia kapeakaistapalveluja.
3. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuteen on sisällyttävä myös kunkin palveluluokan tekniset eritelmät, kuten maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet.
4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuden. Kyseisten täytäntöönpanosäädösten on perustuttava tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin, jäsenvaltioiden antamiin tietoihin ja 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin yleisiin turvallisuusvaatimuksiin.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisia palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset, jotka ovat muodoltaan teknisiä eritelmiä ja täytäntöönpanosuunnitelmia ja jotka liittyvät erityisesti kriisinhallintaan, tilannetietoisuuteen, keskeisen infrastruktuurin hallintaan, mukaan lukien diplomaattiset ja puolustusalan viestintäverkot, sekä muihin julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin. Kyseisten toiminnallisten vaatimusten on perustuttava ohjelman käyttäjien vaatimuksiin, ne on mukautettava kattamaan vahvistettu kysyntä ja niissä on otettava huomioon olemassa olevien käyttäjälaitteiden ja -verkkojen asettamat vaatimukset sekä asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksytyt GOVSATCOM-palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
6. Kaupallisen infrastruktuurin kautta toimitettavien palvelujen tarjoamista ja niihin liittyviä riskejä koskevat ehdot ja edellytykset määritellään 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa.
11 artikla
Ohjelman osallistujat ja toimivaltaiset viranomaiset
1. Jäsenvaltiot, neuvosto, komissio ja EUH ovat ohjelman osallistujia siltä osin kuin ne myöntävät luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille tai tarjoavat kapasiteetteja, sijoituspaikkoja tai laitteistoja.
2. Unionin virastoista ja elimistä voi tulla ohjelman osallistujia sikäli kuin niiden tehtävien täyttäminen edellyttää tätä ja kyseisen erillisviraston tai elimen ja sitä valvovan unionin toimielimen välillä tehdyssä hallinnollisessa sopimuksessa määritettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
3. Kolmansista maista ja kansainvälisistä järjestöistä voi tulla ohjelman osallistujia 39 artiklan mukaisesti.
4. Ohjelman kunkin osallistujan on nimettävä yksi turvallisista yhteyksistä vastaava toimivaltainen viranomainen.
Ohjelman osallistujien katsotaan täyttävän ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen, jos ne täyttävät molemmat seuraavista edellytyksistä:
a) |
ne ovat myös GOVSATCOMin osallistujia asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan mukaisesti; |
b) |
ne ovat nimenneet vastuuviranomaisen asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
5. Ohjelman kunkin osallistujan on määritettävä ja toteutettava valtiollisten palvelujen priorisointi niiden käyttäjien välillä, jotka se on valtuuttanut.
6. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun turvallisista yhteyksistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että
a) |
valtiollisten palvelujen käyttö on 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaista; |
b) |
valtiollisten palvelujen käyttöoikeudet määritellään ja niitä hallinnoidaan; |
c) |
valtiollisten palvelujen käyttämiseen tarvittavia käyttäjälaitteita ja niihin liittyviä sähköisen viestinnän yhteyksiä ja tietoja käytetään ja hallinnoidaan 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti; |
d) |
perustetaan keskitetty yhteyspiste avustamaan tarvittaessa turvallisuusriskeistä ja uhkista ilmoittamisessa, erityisesti ohjelman palveluihin vaikuttavien mahdollisesti haitallisten sähkömagneettisten häiriöiden havaitsemisen yhteydessä. |
12 artikla
Valtiollisten palvelujen käyttäjät
1. Seuraavat yhteisöt voidaan hyväksyä valtiollisten palvelujen käyttäjiksi:
a) |
unionin tai jäsenvaltion viranomainen tai julkista valtaa käyttävä elin; |
b) |
luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka toimii a alakohdassa tarkoitetun yhteisön puolesta ja sen valvonnassa. |
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiollisten palvelujen käyttäjillä on oltava 11 artiklassa tarkoitettujen ohjelman osallistujien antama asianmukainen valtuutus käyttää valtiollisia palveluja, ja niiden on noudatettava 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia.
III LUKU
Talousarviomäärärahat ja rahoitusmekanismit
13 artikla
Talousarvio
1. Ohjelman toteuttamiseen ja siihen liittyvien riskien kattamiseen varatut rahoituspuitteet 1 päivänä tammikuuta 2023 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvälle kaudelle ovat 1,65 miljardia euroa käypinä hintoina.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määrä myönnetään alustavasti vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä seuraavasti:
a) |
1 miljardia euroa otsakkeesta 1 (Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous); |
b) |
0,5 miljardia euroa otsakkeesta 5 (Turvallisuus ja puolustus); |
c) |
0,15 miljardia euroa otsakkeesta 6 (Naapurialueet ja muu maailma). |
2. Ohjelmaa täydennetään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, GOVSATCOM-komponentista ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) myönnettävällä 0,75 miljardin euron määrällä, jonka ohjeellinen enimmäismäärä on 0,38 miljardia euroa (Horisontti Eurooppa), 0,22 miljardia euroa (GOVSATCOM-komponentti) ja 0,15 miljardia euroa (NDICI). Kyseinen rahoitus toteutetaan asetuksessa (EU) 2021/695, päätöksessä (EU) 2021/764 sekä asetuksissa (EU) 2021/696 ja (EU) 2021/947 vahvistettujen tavoitteiden, sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
3. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määrä on käytettävä kattamaan kaikki toimet, jotka ovat tarpeen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen ostamiseksi. Tällaisilla menoilla voidaan kattaa myös seuraavat:
a) |
tutkimukset ja asiantuntijakokoukset, erityisesti ohjelman kustannus- ja aikarajoitteiden noudattamisen arvioimiseksi; |
b) |
tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan lukien yhteisötiedotus unionin politiikan prioriteeteista, jos ne liittyvät välittömästi tämän asetuksen tavoitteisiin, erityisesti siltä osin kuin tavoitteena on luoda synergiaa unionin muiden toimintapolitiikkojen kanssa; |
c) |
tietotekniikkaverkot, joiden tehtävänä on käsitellä tai vaihtaa tietoja, ja komission toteuttamat hallinnolliset toimenpiteet, myös turvallisuusalalla; |
d) |
ohjelman toteuttamista koskeva tekninen ja hallinnollinen apu, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminta, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät. |
4. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti, tarkastetaan vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.
5. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimintoja koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.
6. Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (28) 26 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Komissio käyttää kyseisiä varoja suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.
14 artikla
Kumulatiivinen ja vaihtoehtoinen rahoitus
Toimi, joka on saanut rahoitusta jostakin muusta unionin ohjelmasta, myös yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.
15 artikla
Ohjelman lisärahoitusosuudet
1. Ohjelma voi saada lisärahoitusosuuksia tai luontoissuorituksia miltä tahansa seuraavista:
a) |
unionin virastoilta ja elimiltä; |
b) |
jäsenvaltioilta asiaa koskevien sopimusten mukaisesti; |
c) |
ohjelmaan osallistuvilta kolmansilta mailta asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti; |
d) |
kansainvälisiltä järjestöiltä asiaa koskevien sopimusten mukaisesti. |
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua lisärahoitusosuutta ja tämän asetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla saatavia tuloja on pidettävä ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
16 artikla
ESAn rahoitusosuus
ESA voi omien sisäisten sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisiä turvallisuusetuja suojellen osallistua ESAn valinnaisten ohjelmien kautta ohjelman kehittämis- ja validointitoimiin 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintapolitiikan johdosta.
17 artikla
Yksityisen sektorin rahoitusosuudet
Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat vastaavat kaikilta osin 5 artiklassa tarkoitetun kaupallisen infrastruktuurin rahoituksesta, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tavoite.
18 artikla
Unionin rahoituksen toteutus ja muodot
1. Ohjelman täytäntöönpanossa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.
2. Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, erityisesti avustuksina, palkintoina ja hankintoina. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta rahoitusvälineiden muodossa rahoitusta yhdistävissä toimissa.
IV LUKU
Ohjelman täytäntöönpano
19 artikla
Täytäntöönpanomalli
1. Ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan tarvittaessa vaiheittaista lähestymistapaa, kunnes 4 artiklassa säädetyt toimet on saatettu päätökseen. Komissio varmistaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa, että hankintapolitiikka mahdollistaa mahdollisimman laajan kilpailun, jotta voidaan edistää koko teollisen arvoketjun asianmukaista osallistumista sopimuksiin, jotka liittyvät 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseen tai 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen hankintaan.
2. Tämän asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimet pannaan täytäntöön useilla varainhoitoasetuksen ja tämän asetuksen 20 artiklassa vahvistettujen hankintaperiaatteiden mukaisesti tehtävillä sopimuksilla, jotka voivat olla muodoltaan käyttöoikeussopimuksia, tavaranhankintasopimuksia, palvelusopimuksia, rakennusurakkasopimuksia tai sekamuotoisia sopimuksia.
3. Tässä artiklassa tarkoitetut sopimukset tehdään käyttämällä joko suoraa tai välillistä hallinnointia, ja ne voidaan toteuttaa komission ja avaruusohjelmaviraston välisinä, varainhoitoasetuksen 165 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina toimielinten yhteisinä hankintoina, jolloin komissio toimii johtavana hankintaviranomaisena.
4. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintapolitiikan ja tässä artiklassa tarkoitettujen sopimusten on oltava 9 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisia.
5. Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintalähestymistavan tuloksena tehdään käyttöoikeussopimuksia, kyseisissä käyttöoikeussopimuksissa on esitettävä turvallisten yhteyksien järjestelmän valtiollisen infrastruktuurin arkkitehtuuri, tehtävät, vastuut, rahoitusjärjestelmä ja riskien jakaminen unionin ja toimeksisaajien välillä ottaen huomioon 6 artiklan mukainen omistusjärjestely ja III luvun mukainen ohjelman rahoitus.
6. Jos käyttöoikeussopimusta ei tehdä, komissio varmistaa 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tavoitteen optimaalisen toteuttamisen tekemällä tarvittaessa tavaranhankinta-, palvelu- tai rakennusurakkasopimuksen tai sekamuotoisen sopimuksen.
7. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen valtiollisten palvelujen jatkuvuuden, jos tässä artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat eivät pysty täyttämään velvoitteitaan.
8. Tässä artiklassa tarkoitettuja sopimuksia koskevat hankintamenettelyt voidaan tarvittaessa toteuttaa myös yhteishankintoina jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 165 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
9. Tässä artiklassa tarkoitetuilla sopimuksilla on varmistettava erityisesti, että kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvien palvelujen tarjoamisen yhteydessä säilytetään unionin keskeiset edut sekä 3 artiklassa tarkoitetut ohjelman yleiset ja erityiset tavoitteet. Kyseisiin sopimuksiin on sisällyttävä myös riittävät suojatoimet, joilla vältetään liiallisten korvausten maksaminen tässä artiklassa tarkoitetuille toimeksisaajalle, kilpailun vääristyminen, eturistiriidat, perusteeton syrjintä ja muut piilevät välilliset edut. Tällaisiin suojatoimiin voi sisältyä velvollisuus erottaa toisistaan valtiollisten ja kaupallisten palvelujen tarjoaminen, mukaan lukien vertikaalisesti integroituneesta operaattorista rakenteellisesti ja oikeudellisesti erillisen yhtiön perustaminen valtiollisten palvelujen tarjoamiseksi sekä avoimen, oikeudenmukaisen, kohtuullisen ja syrjimättömän käyttöoikeuden tarjoaminen kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaan infrastruktuuriin. Sopimuksissa on myös varmistettava, että 22 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät sopimusten koko keston ajan.
10. Jos valtiollisissa palveluissa ja kaupallisissa palveluissa käytetään yhteisiä alajärjestelmiä tai rajapintoja synergian varmistamiseksi, tässä artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa on myös määritettävä, mitkä kyseisistä rajapinnoista ja yhteisistä alajärjestelmistä ovat osa valtiollista infrastruktuuria, jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusintressien suojaaminen.
20 artikla
Hankintaperiaatteet
1. Ohjelman mukaiset julkiset hankinnat toteutetaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.
2. Hankintaviranomaisen on ohjelmaa varten toteutettavissa julkisissa hankintamenettelyissä noudatettava seuraavia periaatteita, joilla täydennetään varainhoitoasetuksessa vahvistettuja periaatteita:
a) |
edistetään kaikissa jäsenvaltioissa kautta unionin ja koko toimitusketjussa kaikkien talouden toimijoiden, etenkin uusien tarjoajaehdokkaiden, startup-yritysten ja pk-yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös kun tarjoajat käyttävät alihankintaa; |
b) |
varmistetaan todellinen kilpailu tarjouskilpailumenettelyssä ja vältetään mahdollisuuksien mukaan tukeutumista liiaksi yhteen toimittajaan, erityisesti kriittisten laitteiden ja palvelujen osalta, samalla kun otetaan huomioon teknologisen riippumattomuuden ja palvelujen jatkuvuuden tavoitteet; |
c) |
noudatetaan periaatteita, jotka koskevat vapaata pääsyä ja oikeudenmukaista kilpailua, avoimeen ja oikea-aikaiseen tiedottamiseen perustuvia tarjouskilpailuja sekä sovellettavien hankintasääntöjen ja -menettelyjen, valinta- ja myöntämisperusteiden ja muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, jotta annetaan kaikille mahdollisille tarjoajille tasapuoliset toimintaedellytykset; |
d) |
suojellaan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta ja yleistä etua, myös vahvistamalla unionin strategista autonomiaa, erityisesti teknologian osalta, suorittamalla riskinarviointeja ja toteuttamalla toimenpiteitä häiriöriskien lieventämiseksi esimerkiksi silloin, kun käytettävissä on vain yksi toimittaja; |
e) |
noudatetaan 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia ja edistetään unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen suojelemista; |
f) |
poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 167 artiklassa säädetään, käytetään tarvittaessa useita toimituslähteitä, jotta voidaan paremmin varmistaa ohjelman ja sen kustannusten ja aikataulun yleinen hallinta; |
g) |
edistetään palvelujen saatavuutta, jatkuvuutta ja luotettavuutta; |
h) |
parannetaan ulkoavaruuteen liittyvän toiminnan turvallisuutta ja kestävyyttä toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä 8 artiklan säännösten mukaisesti; |
i) |
varmistetaan, että edistetään tehokkaasti kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuoliulottuvuutta ja pyritään puuttumaan sukupuolijakauman epätasapainon syihin, kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus arviointilautakunnissa. |
21 artikla
Alihankinta
1. Rohkaistakseen kaikkialla unionissa uusia tarjoajaehdokkaita, startup-yrityksiä sekä pk-yrityksiä ja niiden rajat ylittävää osallistumista ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maantieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin autonomiaa, hankintaviranomaisen on pyydettävä, että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.
2. Jos sopimuksen arvo on yli 10 miljoonaa euroa, hankintaviranomaisen on varmistettava, että vähintään 30 prosenttia sopimuksen arvosta teetetään alihankintana kilpailutuksen perusteella eri alihankinnan tasoilla yrityksissä, jotka eivät kuulu pääurakoitsijan ryhmään, jotta erityisesti varmistetaan pk-yritysten rajat ylittävä osallistuminen avaruusekosysteemiin.
3. Tarjoajan on perusteltava 1 kohdan mukaisen pyynnön toteuttamatta jättäminen tai poikkeaminen 2 kohdan mukaisesta prosenttiosuudesta.
4. Komissio ilmoittaa 47 artiklassa tarkoitetulle ohjelmakomitealle tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisesta 20 päivän maaliskuuta 2023 jälkeen allekirjoitettujen sopimusten osalta.
22 artikla
Kelpoisuus- ja osallistumisedellytykset unionin operatiivisten järjestelmien turvallisuuden, eheyden ja häiriönsietokyvyn säilyttämistä varten
Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä toteutettaviin myöntämismenettelyihin sovelletaan kelpoisuus- ja osallistumisedellytyksiä, jos se on tarpeen ja asianmukaista asetuksen (EU) 2021/696 24 artiklassa tarkoitettujen unionin operatiivisten järjestelmien turvallisuuden, eheyden ja häiriönsietokyvyn säilyttämiseksi, ottaen huomioon tavoite edistää unionin strategista autonomiaa, erityisesti teknologian osalta kaikissa keskeisissä teknologioissa ja arvoketjuissa, ja säilyttää samalla avoin talous.
23 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai jonkin muun oikeudellisen välineen perusteella, kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetty oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset.
V LUKU
Ohjelman hallinnointi
24 artikla
Hallinnoinnin periaatteet
Ohjelman hallinnoinnin on perustuttava seuraaviin periaatteisiin:
a) |
tehtävien ja vastuiden selkeä jako ohjelman täytäntöönpanoon osallistuvien yhteisöjen välillä; |
b) |
soveltuvin osin hallintorakenteen tarkoituksenmukaisuuden varmistaminen ohjelman ja toimenpiteiden erityistarpeiden mukaan; |
c) |
ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien yhteisöjen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa, aikataulussa ja suorituskyvyssä oman roolinsa ja niille annettujen tehtävien mukaisesti, tämän asetuksen mukaisesti; |
d) |
avoin ja kustannustehokas hallinta; |
e) |
palvelun jatkuvuus ja tarvittavan infrastruktuurin jatkuvuus, mukaan lukien turvallisuuden seuranta ja hallinta, sekä suojaaminen asiaan liittyviltä uhilta; |
f) |
ohjelman tarjoamien datan, tietojen ja palvelujen käyttäjien tarpeiden sekä asiaan liittyvän tieteellisen ja teknisen kehityksen järjestelmällinen ja jäsennelty huomioon ottaminen; |
g) |
jatkuvat riskien valvonta- ja vähentämistoimet. |
25 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät
1. Jäsenvaltiot voivat tarjota teknistä osaamistaan, tietotaitoaan ja apuaan erityisesti turvallisuuden alalla tai tarjoamalla tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan ohjelman saataville dataa, tietoja, palveluita tai alueellaan sijaitsevaa infrastruktuuria.
2. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä varmistamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (29) mukaisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa kuuluvien asiaankuuluvien toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys sekä valmiuksien yhteentoimivuus ohjelman kanssa.
3. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
4. Jäsenvaltiot voivat auttaa turvaamaan ja suojaamaan ohjelman edellyttämät taajuudet asianmukaisella tasolla.
5. Jäsenvaltiot ja komissio voivat tehdä yhteistyötä lisätäkseen ohjelman tarjoamien valtiollisten palvelujen käyttöönottoa.
6. Turvallisuuden alalla jäsenvaltioiden on suoritettava asetuksen (EU) 2021/696 42 artiklassa tarkoitetut tehtävät.
7. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava operatiiviset tarpeensa, jotta voidaan vahvistaa niiden valtiollisten palvelujen kapasiteetti ja tarkentaa niitä koskevat eritelmät. Niiden on myös neuvottava komissiota kaikissa toimivaltaansa kuuluvissa asioissa, erityisesti antamalla panoksensa täytäntöönpanosäädösten valmisteluun.
8. Komissio voi antaa rahoitusosuussopimuksilla erityistehtäviä jäsenvaltioiden organisaatioille, jos asianomainen jäsenvaltio on nimennyt tällaiset organisaatiot. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä rahoitusosuuksia koskevat päätökset rahoitusosuussopimusten osalta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
26 artikla
Komission tehtävät
1. Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta, myös turvallisuuden alalla, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. Komissio määrittää tämän asetuksen mukaisesti ohjelman painopisteet ja kehityksen asianmukaisesti vahvistettujen käyttäjävaatimusten mukaisesti ja valvoo ohjelman toteuttamista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muihin unionin toimintapolitiikkoihin.
2. Komissio varmistaa, että tehtävät ja vastuut jaetaan selkeästi ohjelmaan osallistuvien yhteisöjen välillä, ja koordinoi kyseisten yhteisöjen toimintaa. Komissio varmistaa myös, että kaikki yhteisöt, joille on annettu ohjelman toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, suojaavat unionin etuja, takaavat unionin varojen moitteettoman hoidon ja noudattavat varainhoitoasetusta ja tätä asetusta.
3. Komissio tekee ja allekirjoittaa 19 artiklassa tarkoitetut sopimukset.
4. Komissio voi antaa ohjelmaan liittyviä välillisesti hallinnoitavia tehtäviä avaruusohjelmavirastolle ja ESAlle niille 27 ja 28 artiklassa säädettyjen tehtävien ja vastuiden mukaisesti. Helpottaakseen 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistääkseen mahdollisimman tehokasta yhteistyötä komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn välillä komissio voi tehdä rahoitusosuussopimuksia kunkin yhteisön, joille tehtäviä on annettu, kanssa.
Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä rahoitusosuuksia koskevat päätökset rahoitusosuussopimusten osalta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
5. Komissio varmistaa valtiollisten palvelujen käyttöönoton ja käytön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklassa tarkoitettujen toimeksisaajien, avaruusohjelmaviraston tai muiden yhteisöjen, joille tehtäviä on annettu, tehtäviä. Se varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien välisen täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet.
6. Komissio varmistaa tarvittaessa ohjelman puitteissa toteutettavien toimien johdonmukaisuuden avaruusalalla unionin, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla jo toteutettujen toimien kanssa. Se kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, helpottaa niiden teknisten valmiuksien ja kehityksen yhteentoimivuutta avaruusalalla ja pyrkii, jos se on ohjelman kannalta oleellista, varmistamaan turvallisten yhteyksien järjestelmän johdonmukaisuuden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa kehitettyjen asiaankuuluvien toimien kanssa sekä kyseisten suunnitelmien puitteissa kehitettyjen valmiuksien yhteentoimivuuden.
7. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle ohjelmakomitealle hankintamenettelyjen arvioinnin väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä julkisten ja yksityisten yhteisöjen kanssa tehtävät sopimukset, mukaan lukien alihankintasopimukset.
27 artikla
Avaruusohjelmaviraston tehtävät
1. Avaruusohjelmaviraston omana tehtävänä on varmistaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kautta valtiollisen infrastruktuurin ja valtiollisten palvelujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä asetuksen (EU) 2021/696 V osaston II luvun mukaisesti.
2. Komissio antaa avaruusohjelmavirastolle, edellyttäen että sillä on toimintavalmiudet ja erityisesti riittävät henkilöstöresurssit, yhden tai useamman rahoitusosuussopimuksen nojalla seuraavat tehtävät:
a) |
ohjelman valtiollisen infrastruktuurin koko operatiivinen hallinnointi tai osa siitä; |
b) |
valtiollisen infrastruktuurin toiminnallisen turvallisuuden varmistaminen, mukaan lukien riski- ja uhka-analyysi, turvallisuuden seuranta, erityisesti teknisten eritelmien ja toiminnallisten menettelyjen määrittäminen, ja sen seuranta, että ne noudattavat 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia; |
c) |
valtiollisten palvelujen tarjoaminen erityisesti GOVSATCOM-keskittymän kautta; |
d) |
19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten hallinnointi niiden tekemisen ja allekirjoittamisen jälkeen; |
e) |
valtiollisten palvelujen käyttäjiin liittyvien seikkojen yleisen tason koordinointi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, asiaankuuluvien unionin virastojen, EUH:n ja muiden yhteisöjen kanssa; |
f) |
sellaisten toimien toteuttaminen, jotka liittyvät ohjelman tarjoamien palvelujen käyttöönottoon käyttäjien keskuudessa vaikuttamatta niihin toimiin, joita toimeksisaajat toteuttavat 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten nojalla. |
3. Komissio voi yhden tai useamman rahoitusosuussopimuksen avulla antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä ohjelman tarpeiden perusteella.
4. Jos avaruusohjelmavirastolle annetaan tehtäviä, niiden toteuttamista varten on asetettava käyttöön asianmukaiset rahoitus- ja henkilöresurssit sekä hallinnolliset resurssit. Tätä varten komissio voi osoittaa osan avaruusohjelmavirastolle annettujen tehtävien toteuttamiseen tarkoitetusta talousarviosta tarvittavien henkilöresurssien rahoittamiseen.
5. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja edellyttäen, että komissio arvioi unionin etujen suojaamisen, avaruusohjelmavirasto voi antaa rahoitusosuussopimusten kautta tiettyjä toimia muiden yhteisöjen suoritettavaksi näiden toimivallan puitteissa komissioon sovellettavien välillisen hallinnoinnin edellytysten mukaisesti.
28 artikla
ESAn tehtävät
1. Edellyttäen, että unionin etua suojataan, ESAlle annetaan sen erityisalan puitteissa seuraavat tehtävät:
a) |
4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kehittämis- ja validointitoimien ja asiaan liittyvien käyttöönottotoimien sekä 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun kehittämisen valvonta, joka toteutetaan 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten puitteissa 26 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa rahoitusosuussopimuksissa sovittavien ehtojen ja edellytysten mukaisesti siten, että varmistetaan koordinointi ESAlle tämän artiklan nojalla annettujen tehtävien ja talousarvion sekä 16 artiklassa tarkoitetun mahdollisen ESAn rahoitusosuuden välillä; |
b) |
asiantuntemuksen antaminen komissiolle, myös ohjelman eritelmien laatimista ja sen teknisten näkökohtien täytäntöönpanoa varten; |
c) |
tuen antaminen 19 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten arvioinnin osalta; |
d) |
tehtävät, jotka liittyvät 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun EuroQCI:n avaruussegmenttiin ja siihen liittyvään maasegmenttiin. |
2. Komission tekemän arvioinnin perusteella ESAn hoidettavaksi voidaan antaa muita tehtäviä ohjelman tarpeiden perusteella edellyttäen, että ne eivät ole päällekkäisiä toisen yhteisön ohjelman yhteydessä suorittamien tehtävien kanssa ja että niillä pyritään parantamaan ohjelman toimien toteuttamisen tehokkuutta.
VI LUKU
Ohjelman turvallisuus
29 artikla
Turvallisuusperiaatteet
Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 33 artiklaa.
30 artikla
Turvallisuuden hallinnointi
1. Komissio varmistaa toimivaltansa puitteissa avaruusohjelmaviraston tuella korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä:
a) |
maa- ja avaruusinfrastruktuurin sekä palvelujen tarjoamisen suojaaminen erityisesti fyysisiltä tai kyberhyökkäyksiltä, datavirtojen häiriöt mukaan luettuina; |
b) |
teknologian siirtojen valvonta ja hallinta; |
c) |
hankitun pätevyyden ja osaamisen kehittäminen ja säilyttäminen unionissa; |
d) |
arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien ja turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen. |
2. Komissio kuulee neuvostoa ja jäsenvaltioita EuroQCI-infrastruktuurin kaikkien näkökohtien, erityisesti EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen liittyvän QKD-palvelun, määrittelystä ja suunnittelusta.
EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen tarkoitettujen salaustuotteiden arviointi ja hyväksyntä on suoritettava ottaen huomioon neuvoston ja jäsenvaltioiden rooli ja toimivalta.
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta varmistaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyssä, että käytetään ainoastaan hyväksyttyjä salaustuotteita.
3. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi komissio varmistaa, että 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta valtiollisesta infrastruktuurista tehdään riski- ja uhka-analyysi. Kyseisen analyysin perusteella se määrittää täytäntöönpanosäädöksillä yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset valtiollisen infrastruktuurin moitteettomaan toimintaan, erityisesti kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun osalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä laitteiden toiminta vaarannu ja että kyberriskit otetaan huomioon. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 3–7 kohtaa. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’, valtiolliset palvelut mukaan lukien, ja kaikkia viittauksia asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohtaan pidetään viittauksina tämän artiklan 3 kohtaan.
31 artikla
Käytettävän järjestelmän ja palvelujen turvallisuus
Jos järjestelmän käyttö tai valtiollisten palvelujen tarjoaminen saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan päätöksessä (YUTP) 2021/698 vahvistettuja menettelyjä.
32 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomainen
Avaruusohjelmaviraston yhteyteen asetuksen (EU) 2021/696 72 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla perustettu turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta on ohjelman valtiollisen infrastruktuurin ja siihen liittyvien valtiollisten palvelujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomainen.
33 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän yleiset periaatteet
Ohjelmaan liittyvät turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet on toteutettava asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklan a–j alakohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’ ja kaikkia viittauksia asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohtaan pidetään viittauksina tämän asetuksen 27 artiklan 2 kohtaan.
34 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan tehtävät ja kokoonpano
1. Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 38 artiklaa, lukuun ottamatta 2 kohdan c–f alakohtaa ja 3 kohdan b alakohtaa, ja 39 artiklaa.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalla on 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi seuraavat tehtävät:
a) |
se tarkastelee kaikkia turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyviä asiakirjoja ja hyväksyy ne, lukuun ottamatta asiakirjoja, joiden hyväksyminen kuuluu 30 artiklan 3 kohdan nojalla komissiolle; |
b) |
se antaa toimivaltansa puitteissa neuvoja komissiolle 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen säädösten tekstiluonnosten laadinnassa, myös turvallisuusmenettelyjen vahvistamisessa, ja antaa lopullisen kantansa sisältävän lausunnon; |
c) |
se tarkastelee asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklan h alakohdassa tarkoitetun valvontamenettelyn mukaisesti laadittua turvallisuusriskinarviointia ja tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittua riski- ja uhka-analyysiä, hyväksyy ne ja toimii yhteistyössä komission kanssa riskinvähentämistoimenpiteiden laatimiseksi. |
3. Sen lisäksi, mitä 1 kohdassa säädetään, ainoastaan valtiolliseen infrastruktuuriin ja palveluihin osallistuvien toimeksisaajien edustajat voidaan poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan tarkkailijoina turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin kyseisiin toimeksisaajiin suoraan liittyvissä asioissa. Toimeksisaajien osallistumista koskevat järjestelyt ja edellytykset vahvistetaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä.
35 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan äänestyssäännöt
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan äänestyssääntöihin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 40 artiklaa.
36 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan päätösten tiedoksi antaminen ja niiden vaikutukset
1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan päätöksiin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 41 artiklan 1–4 kohtaa. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 41 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työskentelyaikataulu ei saa haitata 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin työohjelmiin sisältyville toimille asetettua aikataulua.
37 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä
Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 42 artiklaa.
38 artikla
Turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen
1. Ohjelmaan liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklaa.
2. Jollei turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuudesta ja vaihdosta unionin toimielinten ja ESA:n välillä tehdyssä sopimuksessa toisin määrätä, ESA voi tuottaa EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sille 28 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettujen tehtävien yhteydessä.
VII LUKU
Kansainväliset suhteet
39 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen ohjelmaan
1. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä kolmannen maan osallistumista johonkin unionin ohjelmaan koskevissa erityissopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ohjelmaan voivat osallistua EFTAn jäsenet, jotka ovat ETA:n jäseniä, sekä seuraavat kolmannet maat:
a) |
unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
b) |
Euroopan naapuruuspolitiikan maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
c) |
muut kuin a ja b alakohdassa tarkoitetut kolmannet maat. |
2. Kansainväliset järjestöt voivat osallistua ohjelmaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa erityisessä sopimuksessa
a) |
varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
b) |
vahvistetaan ohjelmiin ja niiden hallintokustannuksiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa; |
c) |
ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; |
d) |
taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
4. Rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdassa säädettyjen edellytysten soveltamista komissio voi turvallisuuden varmistamiseksi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä lisävaatimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen ohjelmaan osallistumiselle siinä määrin kuin se on yhteensopivaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen voimassa olevien sopimusten kanssa.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
40 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen mahdollisuus käyttää valtiollisia palveluja
Kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt voivat saada pääsyn valtiollisiin palveluihin edellyttäen, että ne:
a) |
tekevät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti sopimuksen, jossa vahvistetaan valtiollisiin palveluihin pääsyä koskevat ehdot; |
b) |
täyttävät asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklan 1 kohdan vaatimukset. |
Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklan 1 kohdassa olevia viittauksia ’ohjelmaan’ pidetään viittauksina tällä asetuksella perustettuun ’ohjelmaan’.
VIII LUKU
Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta
41 artikla
Ohjelmasuunnittelu, seuranta ja raportointi
1. Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa on esitettävä toimet ja niihin liittyvät määrärahat, joita ohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, sekä tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. Työohjelmilla täydennetään asetuksen (EU) 2021/696 100 artiklassa tarkoitettuja GOVSATCOM-komponentin työohjelmia.
Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa tarkoitettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 45 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä tarvittaessa indikaattoreiden osalta sekä täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointikehyksen luomista.
4. Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 46 artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisissä tapauksissa.
5. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.
Sitä varten unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.
6. Sovellettaessa 2 kohtaa unionin varojen saajien on annettava asianmukaiset tiedot. Tulosten tarkistamiseen tarvittavat tiedot on kerättävä tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.
42 artikla
Arviointi
1. Komissio suorittaa ohjelman arvioinnit oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.
2. Komissio ilmoittaa viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2024 ja sen jälkeen joka vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman täytäntöönpanon alkuvaihetta koskevista tärkeimmistä havainnoista, mukaan lukien määrittelytoimien loppuun saattaminen, käyttäjien tarpeiden vahvistaminen ja täytäntöönpanosuunnitelmat sekä asiaankuuluvien sidosryhmien näkemykset unionin ja kansallisella tasolla.
3. Komissio arvioi ohjelman toteuttamista 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden pohjalta. Tätä varten komissio arvioi
a) |
ohjelmassa tarjottavien turvallisten yhteyksien järjestelmän ja palveluiden tuloksia, erityisesti lyhyttä vasteaikaa, luotettavuutta, riippumattomuutta ja maailmanlaajuista saatavuutta; |
b) |
hallinto- ja täytäntöönpanomalleja ja niiden tehokkuutta; |
c) |
ohjelman käyttäjien tarpeiden kehitystä ja yhteiskäyttöä; |
d) |
ohjelman synergiaa ja täydentävyyttä muiden unionin ohjelmien, erityisesti unionin avaruusohjelman GOVSATCOM- ja muiden komponenttien kanssa; |
e) |
käytettävissä olevien valmiuksien, innovaatioiden ja uuden teknologian kehittymistä avaruusekosysteemissä; |
f) |
startup-yritysten ja pk-yritysten osallistumista kaikkialla unionissa; |
g) |
ohjelman ympäristövaikutuksia ottaen huomioon 8 artiklassa säädetyt perusteet; |
h) |
mahdollisia kustannusten ylityksiä, hankkeen määräaikojen noudattamisen oikea-aikaisuutta sekä ohjelman hallinnon ja hallinnoinnin vaikuttavuutta; |
i) |
ohjelman toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa. |
Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus.
4. Ohjelman arvioinnissa otetaan huomioon asetuksen (EU) 2021/696 102 artiklan mukaisesti tehdyn GOVSATCOM-komponentin arvioinnin tulokset.
5. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
6. Tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien yhteisöjen on toimitettava komissiolle data ja tiedot, joita tarvitaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia varten.
7. Avaruusohjelmavirasto antaa kahden vuoden kuluttua täyden toimintavalmiuden saavuttamisesta ja joka toinen vuosi sen jälkeen asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan markkinaraportin ohjelman vaikutuksista unionin kaupallisen satelliittiteollisuuden tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiin, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman vähäinen vaikutus kilpailuun ja säilyttää innovointikannustimet.
43 artikla
Tarkastukset
Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.
44 artikla
Henkilötietojen ja yksityisyyden suoja
Tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien ja toimien suorittamiseen liittyvässä henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan henkilötietojen suojaan sovellettavaa lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) 2016/679 (30) ja (EU) 2018/1725 (31), avaruusohjelmaviraston suorittamat tehtävät ja toimet mukaan luettuina.
IX LUKU
Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset
45 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 8 artiklan 4 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä 31 päivään joulukuuta 2028 saakka.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 4 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
6. Edellä olevan 8 artiklan 4 kohdan tai 41 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
46 artikla
Kiireellinen menettely
1. Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 45 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.
47 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustettu ohjelmakomitea GOVSATCOM-kokoonpanossa. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
Tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa ja 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä varten tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ohjelmakomitea kokoontuu asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetussa turvallisuuskokoonpanossa.
Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä varten ohjelmakomitea on otettava asianmukaisesti mukaan asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetussa turvallisuuskokoonpanossaan.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
4. Jos ohjelmakomitea ei anna lausuntoa tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanosäädöstä koskevasta ehdotuksesta, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tällöin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.
X LUKU
Siirtymä- ja loppusäännökset
48 artikla
Tiedotus, viestintä ja julkisuus
1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö.
2. Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa, ohjelman nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia.
3. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.
49 artikla
Palvelujen jatkuvuus vuoden 2027 jälkeen
Unionin talousarvioon voidaan 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen ohjelman päättymiseen mennessä, sekä sellaisten kulujen kattamiseksi, jotka liittyvät kriittisiin toiminnallisiin toimiin ja kriittisten palvelujen tarjoamiseen.
50 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 15 päivänä maaliskuuta 2023.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
R. METSOLA
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. ROSWALL
(1) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. helmikuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. maaliskuuta 2023.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/696, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/2481, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, digitaalinen vuosikymmen 2030 -ohjelman perustamisesta (EUVL L 323, 19.12.2022, s. 4).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36).
(5) EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).
(7) Neuvoston päätös (EU) 2021/764, annettu 10 päivänä toukokuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman perustamisesta ja päätöksen 2013/743/EU kumoamisesta (EUVL L 167 I, 12.5.2021, s. 1).
(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1153, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 38).
(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/697, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149).
(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).
(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).
(14) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).
(15) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
(16) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).
(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).
(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).
(19) Neuvoston päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30).
(20) Neuvoston päätös (YUTP) 2021/698, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, unionin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien unionin avaruusohjelman yhteydessä käyttöön otettujen, toimivien ja käytettyjen järjestelmien ja palvelujen turvallisuudesta sekä päätöksen 2014/496/YUTP kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 178).
(21) Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).
(22) Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).
(23) Neuvoston päätös (EU) 2021/1764, annettu 5 päivänä lokakuuta 2021, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä (päätös merentakaisten alueiden, Grönlanti mukaan luettuna, assosiaatiosta) (EUVL L 355, 7.10.2021, s. 6).
(24) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.
(25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä(EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).
(26) Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(27) Neuvoston direktiivi 2008/114/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75).
(28) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).
(29) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).
(30) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).
(31) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).
LIITE
OHJELMAN ARVIOINNISSA KÄYTETTÄVÄT INDIKAATTORIT
Ohjelmaa seurataan tarkasti sellaisten indikaattoreiden perusteella, joilla pyritään mittaamaan, missä määrin ohjelman erityistavoitteet on saavutettu. Seurannan tarkoituksena on hallinnollisten rasitteiden ja kustannusten minimoiminen. Tätä varten kerätään tietoja seuraavista avainindikaattoreista:
1. |
3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettu yleistavoite
|
2. |
3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yleistavoite
|
3. |
3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
4. |
3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
5. |
3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
|
6. |
3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu erityistavoite
|
7. |
3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite
|
8. |
3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
9. |
3 artiklan 2 kohdan g alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
10. |
3 artiklan 2 kohdan h alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
11. |
3 artiklan 2 kohdan i alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
Tämän säädöksen osalta on annettu kaksi lausumaa, jotka ovat saatavilla virallisessa lehdessä EUVL C 101, 17.3.2023, s. 1 ja seuraavasta linkistä: ….
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
ASETUKSET
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/40 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/589,
annettu 10 päivänä tammikuuta 2023,
delegoidun asetuksen (EU) 2016/127 muuttamisesta proteiinihydrolysaateista valmistettuja äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita koskevien proteiinivaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/127 (2) vahvistetaan muun muassa proteiinihydrolysaateista valmistettujen äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden koostumusta koskevat erityisvaatimukset. Siinä säädetään, että proteiinihydrolysaateista valmistettujen äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden on oltava kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2.3 kohdassa esitettyjen proteiinipitoisuutta, proteiininlähdettä ja proteiinin käsittelyä koskevien vaatimusten sekä välttämättömiä ja ehdollisesti välttämättömiä aminohappoja ja L-karnitiinia koskevien vaatimusten mukaisia. |
(2) |
Kuten delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/127 (3) todetaan, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 24 päivänä heinäkuuta 2014 antamassaan äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden peruskoostumusta koskevassa lausunnossaan, että kunkin proteiinihydrolysaatteja sisältävän valmisteen turvallisuus ja soveltuvuus on osoitettava kliinisellä arvioinnilla kohdeväestössä. Elintarviketurvallisuusviranomainen on tähän mennessä arvioinut myönteisesti kaksi äidinmaidonkorvikkeissa ja vieroitusvalmisteissa käytettyä proteiinihydrolysaattia. Kyseisten kahden proteiinihydrolysaatin koostumus vastaa delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/127 tällä hetkellä vahvistettuja vaatimuksia. Näitä vaatimuksia voidaan kuitenkin päivittää, jotta voidaan sallia sellaisten proteiinihydrolysaateista valmistettujen valmisteiden, joiden koostumus poikkeaa jo myönteisen arvioinnin saaneiden koostumuksesta, saattaminen markkinoille sen jälkeen kun elintarviketurvallisuusviranomainen on arvioinut tapauskohtaisesti niiden turvallisuuden ja soveltuvuuden. |
(3) |
Komissio vastaanotti 6 päivänä helmikuuta 2019 meyer.science GmbH:lta HIPP-Werk Georg Hipp OHG:n ja Arla Foods Ingredientsin puolesta esitetyn pyynnön, että elintarviketurvallisuusviranomainen arvioisi proteiinihydrolysaatista valmistetun äidinmaidonkorvikkeen ja vieroitusvalmisteen, jonka koostumus ei ole delegoidun asetuksen (EU) 2016/127 liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen, turvallisuuden ja soveltuvuuden. |
(4) |
Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi komission pyynnöstä 9 päivänä maaliskuuta 2022 tieteellisen lausunnon (4) kyseisen äidinmaidonkorvikkeen ja vieroitusvalmisteen ravitsemuksellisesta turvallisuudesta ja soveltuvuudesta. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että kyseinen proteiinihydrolysaatti on ravitsemuksellisesti turvallinen ja soveltuva proteiininlähde äidinmaidonkorvikkeissa ja vieroitusvalmisteissa käytettäväksi, kunhan valmiste, jossa sitä käytetään, sisältää vähintään 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) proteiinia ja on muiden delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/127 vahvistettujen koostumusta koskevien vaatimusten ja kyseisen asetuksen liitteessä III olevaan A jaksoon sisältyvän aminohappomallin mukainen. |
(5) |
Kun otetaan huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmät, on aiheellista sallia kyseisestä proteiinihydrolysaatista valmistettujen äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden markkinoille saattaminen. Sen vuoksi delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/127 vahvistettuja proteiinihydrolysaatteja koskevia vaatimuksia olisi päivitettävä ja muutettava sisällyttämällä niihin myös tätä proteiinihydrolysaattia koskevat vaatimukset. |
(6) |
Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2016/127 liitteitä I, II ja III olisi muutettava. |
(7) |
Delegoidua asetusta (EU) 2016/127 sovelletaan proteiinihydrolysaateista valmistettuihin äidinmaidonkorvikkeisiin ja vieroitusvalmisteisiin 22 päivästä helmikuuta 2022. Jotta hydrolysoidusta proteiinista tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti valmistetuttuja äidinmaidonkorvikkeita ja vieroitusvalmisteita voidaan saattaa markkinoille ilman tarpeetonta viivytystä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2016/127 liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35.
(2) Komission delegoitu asetus (EU) 2016/127, annettu 25 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2013 täydentämisestä äidinmaidonkorvikkeiden ja vieroitusvalmisteiden koostumusta ja niistä annettavia tietoja koskevien erityisvaatimusten sekä imeväisten ja pikkulasten ravitsemisesta annettavia tietoja koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 25, 2.2.2016, s. 1).
(3) EFSAn NDA-lautakunta (erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevä EFSAn lautakunta), 2014. Scientific Opinion on the essential composition of infant and follow-on formulae. EFSA Journal 2014;12(7):3760.
(4) EFSAn NDA-lautakunta (ravitsemusta, uuselintarvikkeita ja ruoka-allergeenejä käsittelevä EFSAn lautakunta), 2022. Nutritional safety and suitability of a specific protein hydrolysate derived from whey protein concentrate and used in an infant and follow-on formula manufactured from hydrolysed protein by HIPP-Werk Georg Hipp OHG (dossier submitted by meyer.science GmbH) EFSA Journal 2022;20(3):7141.
LIITE
Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2016/127 liitteet I, II ja III seuraavasti:
1) |
Korvataan liitteessä I oleva 2.3 kohta seuraavasti:
|
2) |
Korvataan liitteessä II oleva 2.3 kohta seuraavasti:
|
3) |
Korvataan liitteessä III olevan A jakson johdantolause seuraavasti: ”Liitteissä I ja II olevaa 2.1, 2.2, 2.3.2 ja 2.3.3 kohtaa sovellettaessa rintamaidon välttämättömät ja ehdollisesti välttämättömät aminohapot, ilmoitettuna milligrammoina 100 kJ:a ja 100 kcal:a kohti, ovat seuraavat:”. |
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/46 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/590,
annettu 12 päivänä tammikuuta 2023,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä maaeläimiä pitäviä pitopaikkoja ja hautomoja sekä tiettyjen pidettävien maaeläinten ja siitosmunien jäljitettävyyttä koskevien sääntöjen osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/2035 latviankielisen toisinnon oikaisemisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (’eläinterveyssäännöstö’) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan, 87 artiklan 3 kohdan, 94 artiklan 3 kohdan, 97 artiklan 2 kohdan, 101 artiklan 3 kohdan, 106 artiklan 1 kohdan, 118 artiklan 1 ja 2 kohdan, 119 artiklan 1 kohdan, 122 artiklan 2 kohdan, 271 artiklan 2 kohdan ja 279 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/2035 (2) latviankielisen toisinnon otsikossa ja johdanto-osan 1 kappaleessa on maaeläimiä pitäviin pitopaikkoihin ja hautomoihin sovellettavia sääntöjä koskevia virheitä, johdanto-osan 2 kappaleessa hautomojen hyväksymistä koskevia virheitä ja johdanto-osan 11 kappaleessa vankeudessa pidettävien lintujen hautomoja ja siipikarjan hautomoja koskevia virheitä. Kyseisessä asetuksessa on myös useita virheitä, jotka vaikuttavat seuraavien säännösten soveltamisalaan:1 artiklan 3 kohta vankeudessa pidettävien lintujen hautomojen osalta; 1 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan b alakohta hautomoista peräisin olevien siitosmunien osalta; 1 artiklan 6 kohdan b alakohta toimivaltaisen viranomaisen tietovelvoitteiden osalta siltä osin kuin on kyse sen hautomoista pitämistä rekistereistä; 1 artiklan 9 kohta rekisteröityjen tai hyväksyttyjen hautomoiden osalta; II osan I osaston 2 luvun otsikko hautomoiden osalta; 7 artiklan otsikko ja johdantokappale siltä osin kuin on kyse vaatimuksista, jotka koskevat hyväksynnän myöntämistä hautomoille, joista siipikarjan siitosmunia tai untuvikkoja siirretään toiseen jäsenvaltioon; 18 artiklan otsikko ja johdantokappale pidettävien maaeläinten pitopaikkoja ja hautomoja koskevien rekisterien osalta; II osan III osaston 2 luvun otsikko hautomoiden osalta; 33 artiklan otsikko, johdantokappale ja a alakohta hautomojen toimijoita koskevien kirjaamis- ja säilyttämisvelvoitteiden osalta; liitteessä I olevan 3 osan otsikko hyväksynnän myöntämistä hautomoille koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 3 osan 1 kohdan johdantokappale sekä a ja b alakohta hautomojen bioturvaamistoimenpiteitä koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 3 osan 2 kohdan johdantokappale ja b alakohta hautomojen seurantaa koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 3 osan 3 kohdan johdantokappale sekä a, c ja f alakohta hautomojen tiloja ja välineitä koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 3 osan 5 kohdan johdantokappale sekä a alakohdan i alakohta toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa hautomojen seurantaa koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 4 osan 1 kohdan a alakohdan ii alakohta siipikarjan pitopaikkojen bioturvaamistoimenpiteitä koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 4 osan 2 kohdan b alakohta siipikarjan pitopaikkojen seurantaa koskevien vaatimusten osalta; liitteessä I olevan 4 osan 3 kohdan b alakohdan iii alakohta ja 3 kohdan e alakohta siipikarjan pitopaikkojen tiloja ja välineitä koskevien vaatimusten osalta; liitteen II otsikko hautomojen mikrobiologisen valvontaohjelman ja siipikarjan pitopaikkojen ja hautomojen taudinseurantaohjelmien osalta; liitteessä II olevan 1 osan otsikko hautomojen mikrobiologisen valvontaohjelman osalta; liitteessä II olevan 2 osan otsikko hautomojen ja siipikarjan pitopaikkojen taudinseurantaohjelmien osalta; liitteessä II olevan 2 osan 2.4 kohdan b alakohdan johdantokappale ja iv alakohta näytteenottomatriisia koskevien vaatimusten osalta; liitteessä II olevan 2 osan 2.5 kohdan b alakohdan ensimmäinen virke sekä i ja ii alakohta otantakehikkoa ja näytteenottotiheyttä koskevien vaatimusten osalta. |
(2) |
Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/2035 latviankielinen toisinto olisi oikaistava. Oikaisu ei vaikuta muihin kielitoisintoihin, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
(Ei koske suomenkielistä toisintoa)
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Komission delegoitu asetus (EU) 2019/2035, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä maaeläimiä pitäviä pitopaikkoja ja hautomoja sekä tiettyjen pidettävien maaeläinten ja siitosmunien jäljitettävyyttä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 314, 5.12.2019, s. 115).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/49 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/591,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua koskevan pyynnön hyväksymisestä siltä osin kuin on kyse Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa käyttöön otetuista lopullisista polkumyyntitoimenpiteistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/73 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1),
ottaa huomioon lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta 17 päivänä tammikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/73 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1) |
Komissio otti 17 päivänä tammikuuta 2019 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/73, jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sähköpolkupyörien, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa unioniin. |
(2) |
Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinan kansantasavallan vientiä harjoittavien tuottajien tutkimiseen sovellettiin otantaa asetuksen (EU) 2016/1036 17 artiklan mukaisesti. |
(3) |
Komissio määritti otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sähköpolkupyörien tuontia koskevat yksilölliset polkumyyntitullit, jotka vaihtelivat 10,3 prosentista 62,1 prosenttiin. Otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille (lukuun ottamatta yrityksiä, joihin sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/72 (3) mukaista kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa rinnakkaista tasoitustullia) asetettiin painotettu keskimääräinen tulli, joka oli 24,2 prosenttia. Nämä yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat luetellaan alkuperäisen asetuksen liitteessä I. Painotettu keskimääräinen 16,2 prosentin tulli otettiin käyttöön muiden otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten kohdalla (joihin sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/72 mukaista kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa rinnakkaista tasoitustullia). Nämä luetellaan alkuperäisen asetuksen liitteessä II. Lisäksi otettiin käyttöön sellaisilta Kiinan kansantasavallan yrityksiltä tuleviin sähköpolkupyöriin sovellettava koko maata koskeva 70,1 prosentin suuruinen tulli, jotka joko eivät ilmoittautuneet tai eivät toimineet yhteistyössä polkumyyntitutkimuksessa, mutta toimivat yhteistyössä rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa (ja jotka luetellaan alkuperäisen asetuksen liitteessä III). |
(4) |
Alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdan nojalla kyseisen artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja asianmukaiseen liitteeseen niiden yhteistyössä toimineiden yritysten kanssa, jotka eivät sisältyneet otokseen, ja joihin näin ollen sovelletaan asianmukaista painotettua keskimääräistä polkumyyntitullia; tällöin Kiinan kansantasavallassa toimivan kyseisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan on toimitettava komissiolle riittävää näyttöä siitä, että
|
2. UUDEN VIENTIÄ HARJOITTAVAN TUOTTAJAN KOHTELUA KOSKEVA PYYNTÖ
(5) |
Yritys Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, pyysi komissiolta uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua, jolloin siihen sovellettaisiin samaa tullia kuin se, jota sovelletaan yhteistyöhön osallistuneisiin otokseen kuulumattomiin kiinalaisiin yrityksiin, joihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa rinnakkaista tasoitustullia, joka on suuruudeltaan 16,2 prosenttia, ja väitti täyttävänsä kaikki kolme alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa asetettua edellytystä. |
(6) |
Voidakseen määrittää, täyttikö pyynnön esittäjä alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdan mukaiset uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämisedellytykset, komissio lähetti ensin pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen, jossa pyydettiin näyttöä näiden edellytysten täyttymisestä. Pyynnön esittäjä toimitti kyselylomakevastauksen. |
(7) |
Komissio pyrki tarkastamaan kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, täyttikö pyynnön esittäjä uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämisedellytykset. |
3. PYYNNÖN TARKASTELU
(8) |
Mitä tulee alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa vahvistettuun edellytykseen siitä, että pyynnön esittäjä ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevalla tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’, komissio totesi tutkimuksen aikana, että pyynnön esittäjä ei olisi voinut viedä sähköpolkupyöriä unioniin tutkimusajanjaksolla, koska pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että se perustettiin vuonna 2021. |
(9) |
Mitä tulee alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa vahvistettuun edellytykseen siitä, että pyynnön esittäjä ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, komissio totesi tutkimuksen aikana, että pyynnön esittäjä ei ole etuyhteydessä yhteenkään sellaiseen Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan alkuperäisessä asetuksessa käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja joka olisi voinut toimia yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. |
(10) |
Mitä tulee alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa vahvistettuun edellytykseen siitä, että pyynnön esittäjä joko tosiasiallisesti vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin, komissio totesi tutkimuksen aikana, että toimitetun asiakirjanäytön perusteella pyynnön esittäjä oli tosiasiallisesti vienyt sähköpolkupyöriä unioniin tutkimusajanjakson jälkeen. Pyynnön esittäjä toimitti myyntiasiakirjoja liiketoimista, jotka suuntautuivat Espanjaan (kesäkuu 2021) ja Italiaan (elokuu 2022). |
(11) |
Näin ollen komissio totesi pyynnön esittäjän täyttävän alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa säädetyn edellytyksen. |
(12) |
Tämän mukaisesti pyynnön esittäjä täyttää kaikki kolme alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa asetettua uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämisedellytystä, ja pyyntö olisi sen vuoksi hyväksyttävä. Näin ollen pyynnön esittäjään olisi sovellettava alkuperäisen tutkimuksen otokseen kuulumattomia yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevaa 16,2 prosentin polkumyyntitullia sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/72 mukaista kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa rinnakkaista tasoitustullia. |
4. ILMOITTAMINEN
(13) |
Pyynnön esittäjälle ja unionin tuotannonalalle ilmoitettiin ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella katsottiin asianmukaiseksi myöntää yritykselle Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd polkumyyntitulli, jota sovelletaan alkuperäisen tutkimuksen otokseen kuulumattomiin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin. |
(14) |
Osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei saatu. |
(15) |
Tämä asetus on asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/73 liitteessä II olevaan yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten luetteloon seuraava yritys:
Yritys |
Taric-lisäkoodi |
Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd |
899A |
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.
(2) EUVL L 16, 18.1.2019, s. 108.
(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/72, annettu 17 päivänä tammikuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa (EUVL L 16, 18.1.2019, s. 5).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/52 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/592,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/244 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön otettuja lopullisia tasoitustulleja. |
(2) |
Argentiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A (Taric (3)-lisäkoodi C497), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, johon sovelletaan 25,0 prosentin suuruista yksilöllistä tasoitustullia, ilmoitti komissiolle 23 päivänä toukokuuta 2022, että se oli muuttanut nimensä muotoon Viterra Argentina SA. |
(3) |
Yritys katsoi, että nimenmuutos ei vaikuta sen oikeuteen hyötyä yksilöllisestä tasoitustullista, jota siihen sovellettiin, kun sillä oli vielä vanha nimensä, ja pyysi komissiota vahvistamaan tämän. |
(4) |
Euroopan biodieselin tuottajien järjestö (EBB) ei ollut pyynnön esittäjän kanssa samaa mieltä ja väitti tämän käyneen läpi monimutkaisemman rakenteellisen muutoksen, joka vaikutti sen oikeuteen hyötyä edelleen alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun toimenpiteen tasosta. |
(5) |
Komissio keräsi tietoja ja tutki pyynnön esittäjän toimittaman näytön ja katsoi, että nimenmuutos oli asiaankuuluvien viranomaisten asianmukaisesti rekisteröimä eikä aiheuttanut uutta suhdetta muihin yritysryhmiin, joita komissio ei ollut tutkinut alkuperäisessä tutkimuksessa. |
(6) |
Asiakirja-aineistossa oleva näyttö vahvisti pyynnön esittäjän antamat tiedot, joiden mukaan Argentiinan julkinen kaupparekisteri on hyväksynyt nimenmuutoksen 3 päivänä toukokuuta 2022 ja julkisista tuloista vastaava valtiollinen viranomainen 1 päivänä heinäkuuta 2022. Näin ollen komissio totesi, että nimenmuutos ei vaikuta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 päätelmiin eikä eritotenkaan yritykseen sovellettavaan tasoitustulliin. |
(7) |
Edellä esitetyn perusteella nimenmuutoksen olisi tultava voimaan päivästä, jona yritys virallisesti toimi uudella nimellä, eli 1 päivästä heinäkuuta 2022. |
(8) |
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa unionin tuotannonala (EBB) toisti alun perin esittämänsä nimenmuutospyyntöä koskevat väitteet. Se väitti, että nimenmuutoksen takana on monimutkaisempi rakenteellinen muutos, että pyynnön esittäjä lisäsi biodieseltoimintaansa erilaisilla yritysostoilla, vaihtoi toimitusjohtajaa ja saavutti johtoaseman Argentiinan maatalousalalla ja että tämä oli jollakin tavalla etuyhteydessä toiseen, konkurssiin menneeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. |
(9) |
On huomattava, että kaikkiin argentiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovelletaan hintasitoumusta, jonka mukaan niiden on noudatettava vähimmäistuontihintaa, eikä niiden biodieselin vienti unioniin saa ylittää enimmäismäärää, joka vahvistetaan koko maalle vuosittain. |
(10) |
Komissio tutki edellä esitetyt väitteet ja totesi, että tuotannonala ei toimittanut riittävää näyttöä esitettyjen väitteiden tueksi. Komissio ei löytänyt näyttöä siitä, että pyynnön esittäjän maatalousalalla harjoittama toiminta tai sen väitetty tuotantokapasiteetin kasvu vaikuttaisi tällä hetkellä voimassa oleviin toimenpiteisiin. Pelkkä nimenmuutos ei anna pyynnön esittäjälle mahdollisuutta viedä suurempaa määrää unioniin tai myydä alle komission määräajoin vahvistaman vähimmäishinnan, eikä se näin ollen voi vaikuttaa voimassa oleviin toimenpiteisiin tai heikentää niitä. Unionin tuotannonalan esittämiä väitteitä ei voitu ottaa huomioon, ja näin ollen ne hylättiin. |
(11) |
Ottaen huomioon edellisissä kappaleissa esitetyt seikat komissio katsoi aiheelliseksi muuttaa täytäntöönpanoasetusta (EU) 2019/244, jotta siinä otettaisiin huomioon yrityksen, jolle oli aiemmin osoitettu Taric-lisäkoodi C497, muuttunut nimi. |
(12) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (4) 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Muutetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 1 artikla seuraavasti:
”Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A |
25,0 % |
C497” |
korvataan seuraavasti:
”Viterra Argentina SA. |
25,0 % |
C497” |
2. Yritykselle Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A aiemmin osoitettua Taric-lisäkoodia C497 sovelletaan yritykseen Viterra Argentina SA 1 päivästä heinäkuuta 2022. Yrityksen Viterra Argentina SA valmistamien tuotteiden tuonnissa mahdollisesti maksetut lopulliset tullit, jotka ylittävät täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 1 artiklassa yrityksen Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A osalta vahvistetun tasoitustullin, on palautettava tai peruutettava sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.
(2) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/244, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 40, 12.2.2019, s. 1).
(3) Euroopan unionin yhtenäistariffi.
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/54 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/593,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa Hansol-ryhmän osalta sekä jäännöstullin muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1) |
Komissio antoi perusasetuksen 5 artiklan mukaisen polkumyyntitutkimuksen jälkeen 2 päivänä toukokuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 (2) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin unioniin suuntautuvassa tuonnissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva asetus’. Toimenpiteiden muotona olivat kiinteämääräiset tullit, joiden suuruus oli sekä Hansol-ryhmän että kaikkien muiden yritysten osalta 104,46 euroa nettotonnia kohden. |
1.1 Tuomiot asioissa T-383/17 (3) ja C-260/20 P (4)
(2) |
Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd.), jäljempänä ’Hansol’, riitautti tarkasteltavana olevan asetuksen unionin yleisessä tuomioistuimessa. Unionin yleinen tuomioistuin antoi 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 tuomionsa, jolla kumottiin täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763 siltä osin kuin se koski Hansolia. Komissio valitti unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta 11 päivänä kesäkuuta 2020 (asia C-260/20 P). Unionin tuomioistuin hylkäsi valituksen 12 päivänä toukokuuta 2022. |
(3) |
Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio oli tehnyt normaaliarvoa muodostaessaan virheen ainakin yhden Hansol Artone Paper Co. Ltd:n, jäljempänä ’Artone’, myymän tuotelajin osalta. Koska kyseistä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoilla, komissio oli perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrittänyt normaaliarvon Artonen osalta yrityksen tuotantokustannusten perusteella. Koska Hansol Paper Co. Ltd, jäljempänä ’Hansol Paper’, oli kuitenkin myynyt kyseistä tuotelajia kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä ja tämä myynti oli edustavaa, unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komission olisi pitänyt käyttää normaaliarvona kyseisen osapuolen kotimarkkinamyyntihintaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
(4) |
Unionin yleinen tuomioistuin totesi myös, että komissio oli tehnyt ilmeisen arviointivirheen määrittäessään painotuksen, joka koski konerullien myyntiä riippumattomille asiakkaille unionissa ja toisaalta niiden myyntiä etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista varten. Komissio sovelsi kyseistä painotusta, jotta Hansolin harjoittamasta polkumyynnistä saataisiin asianmukainen kokonaiskuva. Kolmelle Hansoliin etuyhteydessä olevalle jalostajalle oli Hansolin pyynnöstä myönnetty vapautus kyselylomakkeeseen vastaamisesta. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että koska komissio ei ollut ottanut huomioon tiettyä Schades Nordicin – joka on yksi näistä kolmesta etuyhteydessä olevasta jalostajasta unionissa – jälleenmyymää määrää, komissio aliarvioi Hansolin riippumattomille asiakkaille tapahtuneen konerullien myynnin osuuden; tämän myynnin polkumyyntimarginaali oli huomattavasti pienempi kuin Hansolin myydessä tuotetta etuyhteydessä oleville jalostajille jälleenmyytäväksi pieninä rullina riippumattomille kauppiaille. Komissio oli näin ollen rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 11 kohtaa, koska komission tekemissä laskelmissa ei otettu huomioon Hansolin harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. |
(5) |
Unionin yleinen tuomioistuin totesi lisäksi, että johdanto-osan 4 kappaleessa kuvattu painotusvirhe vaikutti myös hinnan alittavuuden ja vahinkomarginaalin laskemiseen, sillä komissio käytti näissä laskelmissa samaa painotusta. Näin ollen se katsoi, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa. |
(6) |
Unionin tuomioistuin vahvisti nämä päätelmät (5). |
1.2 Tuomioiden täytäntöönpano
(7) |
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 266 artiklan mukaan unionin toimielinten on toteutettava unionin tuomioistuinten tuomioiden täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Jos unionin toimielinten hyväksymä säädös kumotaan hallinnollisen menettelyn – kuten nyt kyseessä olevan polkumyyntitutkimuksen – yhteydessä, unionin yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseen sisältyy kumotun säädöksen korvaaminen uudella säädöksellä, jossa unionin yleisen tuomioistuimen yksilöimä lainvastaisuus on poistettu (6). |
(8) |
Unionin yleisen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan menettely kumotun säädöksen korvaamiseksi voidaan aloittaa uudelleen juuri siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni (7). Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että tilanteessa, jossa hallinnollisen menettelyn päättävä säädös kumotaan, kumoaminen ei välttämättä vaikuta valmisteleviin säädöksiin, kuten polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanoon. Jos esimerkiksi lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta annettu asetus kumotaan, menettely pysyy vireillä, koska ainoastaan menettelyn päättävä säädös on poistettu unionin oikeusjärjestyksestä (8), lukuun ottamatta tapauksia, joissa lainvastaisuus tapahtui vireillepanovaiheessa. Hallinnollisen menettelyn uudelleen aloittamista ja polkumyyntitullien ottamista uudelleen käyttöön tuonnissa, joka tapahtui kumotun asetuksen soveltamisaikana, ei voida pitää taannehtivuuskiellon vastaisena (9). |
(9) |
Käsillä olevassa tapauksessa unionin yleinen tuomioistuin kumosi tarkasteltavana olevan asetuksen johdanto-osan 3–5 kappaleessa mainituin perustein sikäli kuin se koskee Hansolia. |
(10) |
Ne tarkasteltavana olevan asetuksen päätelmät, joita ei riitautettu tai jotka riitautettiin mutta joiden riitauttamisen unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi tai joita se ei tutkinut ja jotka eivät tämän vuoksi olleet syynä tarkasteltavana olevan asetuksen kumoamiseen, ovat edelleen voimassa (10). |
(11) |
Unionin tuomioistuimen asiassa C-260/20 P antaman tuomion jälkeen komissio päätti aloittaa osittain uudelleen tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka johti tarkasteltavana olevan asetuksen antamiseen, ja aloittaa tutkimuksen uudelleen siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus tapahtui. Tätä koskeva ilmoitus (11), jäljempänä ’uudelleenaloittamista koskeva ilmoitus’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä kesäkuuta 2022. Uudelleen aloittaminen on rajattu koskemaan ainoastaan unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoa yrityksen Hansol osalta. |
(12) |
Samanaikaisesti komissio päätti asettaa Korean tasavallasta peräisin olevan ja Hansolin tuottaman tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi ja pyysi kansallisia tulliviranomaisia odottamaan tullien uudelleenkäyttöönottoa koskevan komission täytäntöönpanoasetuksen julkaisemista, ennen kuin ne tekevät päätöksiä polkumyyntitullien palauttamista ja peruuttamista koskevista pyynnöistä, siltä osin kuin on kyse Hansolin tuotteiden tuonnista, jäljempänä ’kirjaamista koskeva asetus’ (12). |
(13) |
Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille tutkimuksen uudelleenaloittamisesta ja pyysi niitä esittämään huomautuksia. |
2. ASIANOMAISILTA OSAPUOLILTA UUDELLEEN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ SAADUT HUOMAUTUKSET
(14) |
Komissio sai huomautuksia Hansolilta sekä European Thermal Paper Association -järjestöltä, jäljempänä ’ETPA’, ja tämän jäseniltä. |
(15) |
Hansol huomautti, että komissio katsoi kirjaamista koskevassa asetuksessa unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-440/20 ja T-441/20 antamien tuomioiden (13), jäljempänä ’asia Jindal Saw’, perusteella, että tuonnin kirjaaminen mahdollistaa myöhemmin toimenpiteiden soveltamisen kyseiseen tuontiin kirjaamispäivästä alkaen. Hansol väitti, etteivät nämä tuomiot olleet vielä lopullisia ja etteivät ne päteneet käsillä olevaan tilanteeseen, sillä toisin kuin asioissa T-440/20 ja T-441/20, asiassa T-383/17 unionin yleinen tuomioistuin totesi asetuksen lainvastaiseksi. Lisäksi Hansol väitti, että asiassa Jindal Saw asianomainen yritys eli Jindal Saw oli yksi useista vientiä harjoittavista tuottajista ja että asianomaisia maita oli useita, kun taas käsillä olevassa tapauksessa Hansol on ainoa vientiä harjoittava tuottaja ja kyse on vain Etelä-Koreasta. Tällä perusteella Hansol väitti, ettei komissio näin ollen voi vedota asiassa Jindal Saw annettuihin tuomioihin kantaakseen taannehtivasti lopullisen polkumyyntitullin Hansolin valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista. |
(16) |
ETPA totesi, että vaikka asiassa Jindal Saw annetuista tuomioista oli vielä mahdollista valittaa, nämä tuomiot noudattavat kuitenkin vakiintunutta oikeuskäytäntöä. ETPA myös kiisti Hansolin mainitsemat erot asiassa Jindal Saw annettujen tuomioiden ja asiassa T-383/17 annetun tuomion välillä sillä perusteella, että kuten asiassa T-383/17, myös asioissa T-300/16 ja T-301/16 (asioita T-440/20 ja T-441/20 edeltäneet asiat, joissa asiassa Jindal Saw tarkasteltavana olleet alkuperäiset asetukset kumottiin) annettujen tuomioiden tuomiolauselmassa unionin yleinen tuomioistuin kumosi riidanalaisen asetuksen kokonaisuudessaan siltä osin kuin se koskee kantajaa. ETPA:n mukaan se, että tarkasteltavana oleva asetus kumottiin tuomiossa vain Hansolin osalta, tarkoittaa samalla, että toisin kuin Hansol väittää, kyseinen asetus on edelleen osa unionin oikeusjärjestystä. |
(17) |
Komissio totesi tältä osin, että se, että asiassa T-440/20 annettu tuomio ei ollut vielä lopullinen, kun kirjaamista koskeva asetus julkaistiin, ei tarkoita, etteikö kirjaaminen ollut tässä tapauksessa mahdollista. Unionin yleinen tuomioistuin hyväksyi kyseisessä tapauksessa komission käytännön kirjata tuonti tuomioita täytäntöön pantaessa, mikä tukee sitä, että komissio todella voi kirjata tuonnin tällaisissa tilanteissa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että perusasetuksen 14 artiklaa, jonka mukaan komissiolla on oikeus vaatia kansallisia viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tuonnin kirjaamiseksi, sovelletaan yleisesti. Unionin yleinen tuomioistuin totesi erityisesti, että asetuksen 14 artiklan 5 kohdan soveltaminen ei rajoitu mihinkään tiettyihin tilanteisiin, joissa komissiolla on oikeus vaatia kansallisia tulliviranomaisia kirjaamaan tavarat. Unionin yleinen tuomioistuin totesi lisäksi, että jos komissiota kiellettäisiin määräämästä tuonti kirjattavaksi osana menettelyä, jonka tarkoituksena on ottaa lopullinen polkumyyntitulli uudelleen käyttöön, tämä saattaisi heikentää tullin uudelleenkäyttöön johtavien mahdollisten asetusten vaikutusta. Joka tapauksessa tuomiosta on nyt tullut lainvoimainen. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
(18) |
Hansolin väitteestä, jonka mukaan tarkasteltavana oleva asetus ei enää päde siksi, että Hansol oli ainoa vientiä harjoittava tuottaja, jota kyseinen asetus koski, ja Hansolin osalta asetus kumottiin, komissio totesi, että väite on asiasisällöltään virheellinen, puhumattakaan sen oikeudellisesta pätevyydestä. Se, ettei täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/763 yksilöity muita Korean tasavallassa toimivia tuottajia, jotka olisivat harjoittaneet tutkimusajanjaksolla vientiä unioniin, ei tarkoita, että asetusta sovellettiin ainoastaan Hansoliin. Komissio otti tarkasteltavana olevassa asetuksessa käyttöön tulleja myös muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta jäännöstullin muodossa (14). Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin kumosi riidanalaisen asetuksen ainoastaan ”siltä osin kuin se koskee Hansol Paper Co. Ltd:tä”. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
(19) |
Hansol ilmaisi myös huolensa siitä, ettei komissio välttämättä ymmärtäisi, miten painotusvirhe korjataan oikein. Hansol väitti, että unionin yleisen tuomioistuimen mukaan Schades Ltd:n konerullien jälleenmyynnin prosenttiosuutta Hansol Paperin, Artonen ja Hansoliin etuyhteydessä olevan kauppiaan Hansol Europen konerullien kokonaismyynnistä Schades Ltd:lle, joka on Hansoliin etuyhteydessä oleva kauppias, olisi sovellettava Hansoliin etuyhteydessä oleville jalostajille (Schades Nordic, Heipa ja R+S) jälleenmyyntiä varten myytyjen konerullien määrään. Näin saatu määrä olisi lisättävä polkumyyntimarginaalin laskennassa käytettyyn konerullien (suoran ja välillisen) myynnin määrään ja vähennettävä Schades Nordicille, Heipalle ja R+S:lle jalostamista varten myytyjen konerullien myyntimäärästä. Hansol esitti tällä perusteella uuden laskelman riippumattomille asiakkaille suoraan ja välillisesti myytyjen konerullien määrän ja toisaalta etuyhteydessä oleville jalostajille myytyjen, riippumattomille asiakkaille pienten rullien muodossa tapahtuvaan jälleenmyyntiin tarkoitettujen konerullien määrän osuuksista. ETPA korosti, että Schades Ltd:n lisäksi Schades Nordic oli ainoa Hansoliin etuyhteydessä oleva jalostaja, joka myös jälleenmyi konerullia tutkimuksen aikana, ja että näin ollen jo pelkästään tästä syystä tämä lähestymistapa ei vastaisi komission käytettävissä olevaa näyttöä. ETPA myös painotti, että vaikka unionin yleinen tuomioistuin havaitsi joitakin virheitä komission alkuperäisessä tutkimuksessa noudattamassa lähestymistavassa, tuomioistuin ei määrännyt, miten painotusta koskevaa laskelmaa oli korjattava, ja se selvensi, että komissio päättää, mitä toimenpiteitä tuomion noudattamisen varmistamiseksi olisi toteutettava. |
(20) |
Tämän osalta komissio totesi, että Hansolin ehdottama menetelmä poikkeaa olennaisesti menetelmästä, jota komissio käytti polkumyyntilaskelmissaan tarkasteltavana olevassa asetuksessa. Laskiessaan Hansolin marginaaleja komissio laski koko Hansol-ryhmän etuyhteydettömille asiakkaille suoraan ja välillisesti myymien konerullien kokonaismäärän ryhmän eri yksikköjen kyselylomakevastauksissaan esittämissä myyntitaulukoissa ilmoittamien tietojen perusteella. Tämän perusteella komissio määritti kyseisen myynnin osuuden verrattuna pieniksi rulliksi jalostamista varten myytyjen konerullien määrään. Hansolin ehdottama menetelmä, jossa Schades Ltd:n jälleenmyymien konerullien laskennallista osuutta Schades Ltd:n kokonaisostomäärästä sovellettaisiin kolmeen muuhun etuyhteydessä olevaan jalostajaan, on olennaisesti erilainen ja vähemmän tarkka tapa määrittää niiden kolmen etuyhteydessä olevan jalostajan konerullien jälleenmyyntimäärät, jotka eivät vastanneet kyselylomakkeeseen ja joiden määriä koskevat tiedot Hansol ilmoitti menettelyssä. |
(21) |
Komissio selvensi lisäksi, että vaikka unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio oli tehnyt virheen (15) jättäessään Schades Nordicin menettelyn yhteydessä ilmoittamat konerullien jälleenmyyntimäärät pois laskelmista, tuomioistuin ei hylännyt komission menetelmää sinänsä. Näin ollen komissio noudatti tiukasti unionin yleisen tuomioistuimen tuomiota pitämällä kiinni painotuksen määrittämiseksi käyttämästään menetelmästä sillä erotuksella, että nyt komissio otti huomioon myös Schades Nordicin, Heipan ja R+S:n myymien konerullien määrät, kuten unionin yleinen tuomioistuin vaati. Laskelma selitettiin tarkemmin suppeissa yrityskohtaisissa päätelmissä. |
3. UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN YKSILÖIMINEN JA UNIONIN TUOMIOISTUIMEN VAHVISTAMIEN KYSYMYSTEN UUDELLEENTARKASTELU
3.1 Polkumyyntimarginaali
3.1.1 Normaaliarvo
(22) |
Komissio oli polkumyyntiä laskiessaan määrittänyt kahden Artonen unioniin viemän tuotelajin osalta laskennallisen normaaliarvon, koska kyseisen osapuolen kotimarkkinamyynti ei ollut ollut edustavaa. Unionin tuomioistuimet totesivat asiassa T-383/17 annetun tuomion 148 kohdassa ja 152–158 kohdassa sekä asiassa C-260/20 P annetun tuomion 79 ja 85 kohdassa, että sekä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan sanamuodosta että sen systematiikasta käy ilmi, että normaaliarvon määrittämisessä on ensisijaisesti käytettävä tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa. Jos viejä ei myy samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla, normaaliarvo määritetään ensisijaisesti muiden myyjien tai tuottajien hintojen perusteella eikä asianomaisen yrityksen tuotantokustannusten perusteella. |
(23) |
Etuyhteydessä oleva yritys Hansol Paper myi toista johdanto-osan 22 kappaleessa tarkoitetuista kahdesta tuotelajista kotimarkkinoilla edustavassa määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, minkä vuoksi unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 1 kohtaa laskiessaan Artonen normaaliarvoa. |
(24) |
Näin ollen komissio tarkisti kyseisen tuotelajin normaaliarvoa koskevaa laskelmaa korvaamalla Artonen laskennallisen normaaliarvon Hansol Paperin normaaliarvolla kyseisen tuotelajin osalta. |
(25) |
Myöskään Hansol Paper ei ollut myynyt toista Artonen viemää tuotelajia, jonka osalta normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti, edustavassa määrin kotimarkkinoilla. Hansol Paperin kotimarkkinamyynnin määrä itse asiassa alitti selvästi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn 5 prosentin kynnysarvon. Näin ollen – perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti – kyseisen tuotelajin normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti myös Hansol Paperin osalta. Koska viejämaan muilta myyjiltä tai tuottajilta ei ollut saatavilla tavanomaisessa kaupankäynnissä toteutuneita edustavia myyntihintoja, tälle tuotelajille Artonen osalta laskennallisesti muodostettu normaaliarvo säilytettiin. |
3.1.2 Painotus
(26) |
Tarkasteltavana olevaan asetukseen johtaneessa tutkimuksessa komissio sai kyselylomakkeeseen vastauksen Hansolilta, Artonelta, Hansol Europelta (etuyhteydessä oleva kauppias unionissa) ja Schades UK Ltd:ltä, joka on unionissa sijaitseva etuyhteydessä oleva kauppias/jalostaja. Kolme unionissa sijaitsevaa ja Hansol-ryhmään etuyhteydessä olevaa jalostajaa, Schades Nordic, Heipa ja R+S olivat pyytäneet vapautusta vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevia yrityksiä koskevaan kyselylomakkeeseen vastaamisesta (kyselylomakkeen liite I). Nämä osapuolet jalostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta jälleenmyytäväksi pieninä rullina riippumattomille asiakkaille. Komissio hyväksyi näiden osapuolten vapauttamista koskevan pyynnön, joka perustui siihen, että ne eivät myyneet tarkasteltavana olevaa tuotetta lainkaan tai ne myivät sitä vain vähäisiä määriä. |
(27) |
Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaan komission on polkumyyntimarginaalia laskiessaan otettava huomioon kaikki unioniin suuntautuva vienti. Jotta polkumyyntiä koskevassa laskelmassa otettaisiin huomioon myös ne merkittävät määrät, joita Hansol-ryhmä myi etuyhteydessä oleville jalostajille, jotka oli vapautettu kyselylomakkeen täyttämisestä, komissio laajensi polkumyyntilaskelman tuloksia soveltamalla painotusta, joka perustui Hansol Paperin, Artonen, Hansol Europen ja Schades UK Ltd:n todennettujen kyselylomakevastausten perusteella laskettuihin polkumyyntimarginaaleihin. Tätä varten komissio sovelsi suoran myynnin sekä tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydessä olevien yritysten kautta tapahtuneen myynnin osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin 15–25 prosentin painotusta ja etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista ja etuyhteydettömille osapuolille myöhempää jälleenmyyntiä varten tapahtuneen myynnin osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin 75–85 prosentin painotusta (16). |
(28) |
Unionin yleinen tuomioistuin ja unionin tuomioistuin katsoivat, että komissio oli rikkonut perusasetuksen 2 artiklan 11 kohtaa ja 9 artiklan 4 kohtaa. Ne totesivat, että käytetyssä painotuksessa oli ilmeinen virhe, koska tiettyä Schades Nordicin jälleenmyymää määrää tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut otettu huomioon. Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin määrä oli painotusta laskettaessa aliarvioitu, eivätkä laskelmat siksi kuvastaneet polkumyynnin tosiasiallista laajuutta (17). |
(29) |
Komissio tarkisti painotusta koskevaa laskelmaa johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjen unionin tuomioistuinten päätelmien johdosta. Se lisäsi tässä laskelmassa käytettyyn tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin määrään ne Hansolin tutkimuksen aikana ilmoittamat konerullien määrät, jotka Hansol jälleenmyi Schades Nordicin kautta. Tarkistuksen lopputuloksena Hansolin tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin osuus sen unioniin suuntautuvasta kokonaismyynnistä kasvoi 0,7 prosenttiyksikköä, kun taas sen myynti etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää etuyhteydettömille osapuolille jälleenmyyntiä varten väheni samalla prosenttiosuudella. |
3.1.3 Polkumyyntimarginaali
(30) |
Komissio laski Hansolin polkumyyntimarginaalin uudelleen korvaamalla yhdelle Artonen myymälle tuotelajille laskennallisesti muodostetun normaaliarvon normaaliarvolla, joka perustui Hansol Paperin kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyyntihintaan, kuten johdanto-osan 24 kappaleessa selitetään, ja tarkistamalla näiden kahden myyntikanavan osalta määritettyjen polkumyyntimarginaalien painotusta johdanto-osan 29 kappaleessa selitetyllä tavalla. |
(31) |
Tämän perusteella Hansol-ryhmän tarkistettua lopullista painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – pienennettiin tarkistuksen jälkeen 10,3 prosentista 10,2 prosenttiin. |
3.2 Hinnan alittavuuden marginaali ja vaikutuksia koskeva analyysi
(32) |
Tarkasteltavana olevassa asetuksessa Hansolin hinnan alittavuuden marginaalin laskennassa oli käytetty samaa painotusta, jota oli sovellettu tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin sekä etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää etuyhteydettömille osapuolille jälleenmyyntiä varten tapahtuneen myynnin osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin. |
(33) |
Unionin tuomioistuimet totesivat, että myynnin painotuksen laskemisessa tehty virhe vaikutti myös hinnan alittavuuden laskelmaan ja sen tarkasteluun, miten polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti unionin tuotannonalan samankaltaisiin tuotteisiin (18). |
(34) |
Hinnan alittavuuden laskennan osalta komissio pani unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöön soveltamalla tarkistettuja painotusprosentteja (ks. johdanto-osan 29 kappale) myös tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin osalta laskettuun hinnan alittavuuden marginaaliin sekä etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää etuyhteydettömille osapuolille jälleenmyyntiä varten tapahtuneen myynnin osalta laskettuun hinnan alittavuuden marginaaliin. |
(35) |
Vertailun tulos osoitti painotetuksi keskimääräiseksi hinnan alittavuuden marginaaliksi 9,3 prosenttia ilmaistuna prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
(36) |
Tarkasteltavana olevaan asetukseen johtaneessa tutkimuksessa hinnan alittavuuden marginaaliksi oli todettu 9,4 prosenttia. Koska kyseisen marginaalin ja tarkistetun hinnan alittavuuden marginaalin välinen ero oli hyvin pieni, komissio katsoi, ettei tämä muutos antanut aihetta vahinkoa tai syy-yhteyttä koskevan analyysin uudelleensuorittamiseen. Näin ollen komissio vahvisti tätä koskevat päätelmät, jotka esitetään tiivistetysti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta annetun asetuksen (19) 4 ja 5 jaksossa sekä tarkasteltavana olevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa. |
4. PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN
(37) |
Komissio ilmoitti 14 päivänä marraskuuta 2022 kaikille asianomaisille osapuolille edellä esitetyistä päätelmistä, joiden perusteella se aikoi ehdottaa kerättyjen ja komissiolle toimitettujen, alkuperäiseen tutkimukseen liittyvien tietojen pohjalta polkumyyntitullin ottamista uudelleen käyttöön Korean tasavallasta peräisin olevan ja Hansolin valmistaman tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa sekä jäännöstullin mukauttamista. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia Hansolilta, ETPA:lta ja Korean tasavallan viranomaisilta, jäljempänä ’Korean viranomaiset’. |
(38) |
Korean viranomaiset ilmaisivat huolensa siitä, miten komissio oli pannut unionin tuomioistuinten tuomiot täytäntöön, koska niiden mielestä tarkistetuilla polkumyyntilaskelmilla ei täysin korjattu näissä tuomioissa havaittuja virheitä. Korean viranomaiset eivät kuitenkaan täsmentäneet, missä komissio oli tehnyt virheen. |
(39) |
ETPA kannatti voimakkaasti komission aiottua toimintatapaa. |
(40) |
Hansol väitti päätelmiä koskevissa huomautuksissaan, ettei komissio ollut korjannut normaaliarvon laskennassa tapahtunutta virhettä. Hansol väitti myös, ettei komissio ollut korjannut unioin yleisen tuomioistuimen havaitsemaa ja unionin tuomioistuimen vahvistamaa painotuksessa tehtyä virhettä. |
4.1 Normaaliarvo
(41) |
Hansol ilmaisi kannattavansa sitä, että komissio oli pannut unionin tuomioistuinten tuomiot täytäntöön käyttämällä Artonen vientihintaa koskevassa vertailussa Hansol Paperin kotimarkkinamyyntihintaa sellaisen tuotelajin osalta, jota tämä osapuoli oli myynyt kotimarkkinoilla edustavia määriä tavanomaisessa kaupankäynnissä (ks. johdanto-osan 23 ja 24 kappale). Hansol ei kuitenkaan hyväksynyt sitä, ettei komissio toiminut niin toisen tuotelajin osalta, jota Artone ei myynyt kotimarkkinoilla, kuten johdanto-osan 25 kappaleessa selitetään. |
(42) |
Hansol väitti, että komission olisi pitänyt käyttää Hansol Paperin myyntihintoja kyseisen tuotelajin osalta, johon viitataan jäljempänä myös nimellä ’tuotelaji X’ (tuotelajin todellinen numero on luottamuksellinen). Hansol väitti, että unionin yleisen tuomioistuimen tuomion mukaan komission olisi käytettävä ensisijaisesti muiden osapuolten myyntihintoja, jos sellaisia on saatavilla. Hansol väitti tältä osin, että kaikki sen tuotelajin X kotimarkkinamyynti oli kannattavaa ja että näin ollen Hansol Paperin laskennallinen normaaliarvo kyseisen tuotelajin osalta vastasi myyntihintoihin perustuvaa normaaliarvoa. Hansol väitti, että koska laskennallinen normaaliarvo oli sama kuin myyntihinta, komissiolla oli velvollisuus käyttää Hansol Paperin myyntihintaa. |
(43) |
Komissio oli eri mieltä tästä väitteestä. Ensinnäkin se selvensi, että unionin yleinen tuomioistuin vahvisti, että kuten perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos samankaltaista tuotetta ei myydä tavanomaisessa kaupankäynnissä tai myynti on riittämätöntä, komissio poikkeaa periaatteesta, jonka mukaan normaaliarvo määritetään myyntihintojen perusteella, ja määrittää normaaliarvon sen sijaan muiden myyjien tai tuottajien hintojen perusteella tai, jos niitä ei ole saatavilla, se laskee normaaliarvon tuotantokustannusten perusteella. Tuomioistuin täsmensi asiassa T-383/17 annetun tuomion 150 kohdassa, että myynti on riittämätöntä silloin, kun samankaltaisen tuotteen myynnin määrä viejämaassa on alle 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrästä unioniin. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin vahvisti, että tällaisessa tilanteessa komissio ei käytä normaaliarvon määrittämiseen kotimarkkinahintoja (20). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Hansol Paperin tuotelajin X kotimarkkinamyynnin määrä oli alle 1 prosentin kyseisen tuotelajin myynnistä unioniin, mikä on selvästi alle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa mainitun 5 prosentin kynnysarvon, joten komissio muodosti yrityksen normaaliarvon kyseisen tuotelajin osalta laskennallisesti. Komissio muistutti myös, ettei Hansol väittänyt missään vaiheessa tutkimusta, ettei komission olisi pitänyt muodostaa Hansol Paperin normaaliarvoa kyseisen tuotelajin osalta laskennallisesti. Koska muita yhteistyössä toimineita tuottajia ei ollut eikä kyseisen tuotelajin osalta näin ollen ollut saatavilla vaihtoehtoisia kotimarkkinamyyntihintoja ja koska komissio oli muodostanut Hansol Paperin normaaliarvon tuotelajin X osalta laskennallisesti, kuten edellä selitetään, se muodosti tuotelajin X normaaliarvon laskennallisesti myös Artonelle. |
(44) |
Toiseksi se, että tietyn tuotelajin laskennallinen normaaliarvo on sama kuin sen myyntihinta, ei tarkoita, että kyseessä olisi myyntihintoihin perustuva normaaliarvo. Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritetty normaaliarvo on laskennallinen normaaliarvo. Sen vuoksi tätä laskennallista normaaliarvoa ei voida polkumyynnin laskennassa vertailla muiden osapuolten vientihintoihin, koska perusasetuksessa ei säädetä tällaisesta. Näin ollen Hansolin väite, jonka mukaan unionin tuomioistuinten tuomiot velvoittivat komission käyttämään kyseisen tuotelajin osalta Artonea koskevassa polkumyyntilaskelmassa Hansol Paperin kotimarkkinamyyntihintaa, hylättiin. |
4.2 Painotus
(45) |
Hansol väitti myös, ettei komissio ollut ymmärtänyt oikein menetelmää, jota sen pitäisi käyttää painotusta koskevan virheen korjaamiseksi. Se väitti asiassa T-383/17 annetun tuomion 86 kohtaan ja asiassa C-260/20 P annetun tuomion 64 kohtaan vedoten, että komission olisi pitänyt ottaa Schades UK Ltd:n ilman jalostusta tapahtuneen myynnin osuus huomioon Hansolin myynnissä muille etuyhteydessä oleville kauppiailleen eikä pelkästään lisätä Schades Nordicin ilman jalostusta tapahtuneen myynnin määrää Hansolin riippumattomille asiakkaille tapahtuneen suoran ja välillisen myynnin määrään. Hansol totesi myös, että jos unionin yleinen tuomioistuin olisi katsonut, että komissio oikaisisi painotusta koskevan virheen johdanto-osan 29 kappaleessa selitetyllä tavalla, se ei (virheen vähäisen vaikutuksen vuoksi) olisi tullut siihen lopputulokseen, että painotusta koskeva virhe saattoi vaikuttaa hinnan alittavuuden laskelmaan ja sen tarkasteluun, miten polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti unionin tuotannonalan samankaltaisiin tuotteisiin. |
(46) |
Ensinnäkin huomautetaan, että Hansolin väite antaa ymmärtää, että komissio olisi käyttänyt otantaa eli soveltanut perusasetuksen 17 artiklan 1 kohtaa päättäessään käyttää Schades UK Ltd:n tietoja laskeakseen polkumyyntimarginaalin tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä etuyhteydessä oleville jalostajille. Komissio totesi, että unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi tämän väitteen asiassa T-383/17 annetun tuomion 63–69 kohdassa. Tosiasiassa komissio päätti laskea Hansolin kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle tapahtuneen myynnin polkumyyntimarginaalin Schades UK Ltd:n vientihintatietojen perusteella, koska tämän tietojen katsottiin vastaavan parhaiten suurintaa osaa Hansol-ryhmän myynnistä, jossa tuotetta myytiin etuyhteydessä oleville jalostajille unionissa pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää etuyhteydettömille asiakkaille jälleenmyyntiä varten (21). Komissio katsoi Hansol-ryhmän polkumyyntilaskelmia tehdessään, että Schades UK Ltd oli ainoa Hansol-ryhmään etuyhteydessä oleva jalostaja, joka jälleenmyi tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. Unionin tuomioistuimet katsoivat Schades Nordicia koskevan asiakirja-aineiston perusteella, että tämä päätelmä oli virheellinen. |
(47) |
Komissio huomautti, että Hansol itse asiassa ilmoitti komissiolle alkuperäisessä tutkimuksessa, että Schades Nordic oli jälleenmyynyt [170–190] tonnia ilman jalostusta riippumattomille asiakkaille. Se ilmoitti myös, että kaksi muuta vastaamisesta vapautettua etuyhteydessä olevaa jalostajaa, Heipa ja R+S, eivät olleet lainkaan jälleenmyyneet tuotetta ilman jalostusta (22). Hansol ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että Heipa tai R+S olisivat myyneet konerullia. Näin ollen Hansolin väite on selvästi ristiriidassa sen tutkimuksen aikana toimittamien tietojen kanssa. |
(48) |
Unionin tuomioistuin totesi asiassa C-260/20 P antamassaan tuomiossa selvästi, ettei komissio voi sulkea pois asianomaisten osapuolten toimittamia tietoja pelkästään sillä perusteella, että tiedot on annettu muulla tavoin kuin vastaamalla polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen (23). Kun komissio aloitti tutkimuksen uudelleen, se noudatti tätä päätelmää, sillä se oli ottanut huomioon Hansolin tutkimuksessa toimittamat tiedot Schades Nordicin, Heipan ja R+S:n konerullien jälleenmyynnistä. Koska Hansol oli ilmoittanut, etteivät Heipa ja R+S olleet jälleenmyyneet tarkasteltavana olevaa tuotetta, näiden osapuolten osalta vahvistettuja määriä ei ollut tarvetta korjata. |
(49) |
Lisäksi Hansol perusti väitteensä, jonka mukaan komission olisi sovellettava Schades UK Ltd:n ilman jalostusta tapahtuneen myynnin osuutta Hansolin kolmeen muuhun etuyhteydessä olevaan kauppiaaseen, erityisesti asiassa T-383/17 annetun tuomion 86 kohtaan, jossa huomautetaan, että komissio päätti käyttää Schadesin (UK Ltd.) tietoja laskiessaan polkumyyntimarginaalin kantajan myynnille, joka suuntautui kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle. Hansol viittasi tässä yhteydessä myös unionin tuomioistuimen asiassa C-260/20 P antaman tuomion 64 kohtaan, jossa todetaan seuraavaa: ”Kuten valituksenalaisen tuomion 85 ja 86 kohdasta ilmenee, komissio päätti käyttää Schadesin [UK Ltd.] tietoja laskiessaan polkumyyntimarginaalin Hansolin myynnille, joka suuntautui kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle. – – Kun otetaan huomioon se, että komissio tiesi, että Schades [Nordic] oli jälleenmyynyt tiettyjä määriä tarkasteltavaa tuotetta ilman jalostusta riippumattomille asiakkaille, unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sen olisi pitänyt huomioida tämä tilanne tarkasteltavan tuotteen muille etuyhteydessä oleville jalostajille suuntautuneen myynnin tasolla.” |
(50) |
Komissio katsoi, ettei Hansol ollut lukenut unionin tuomioistuimen lausuntoja riittävän huolellisesti. Schades UK Ltd:n tietoja käytettiin laskettaessa polkumyyntimarginaali Hansolin myynnille, joka suuntautui kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle, kun Schades UK Ltd:n pieniksi rulliksi jalostettujen konerullien myynnille vahvistettua polkumyyntimarginaalia sovellettiin kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle jalostamista varten myytyihin Koreasta peräisin oleviin määriin. Unionin tuomioistuin totesi kuitenkin 64 kohdassa, ettei Schadesin tietojen edustavuus ”mitenkään sulje pois sitä, että näihin tietoihin perustuvassa laskelmassa on virheitä, kun otetaan huomioon se, ettei kaikkia tältä osin merkityksellisiä tietoja ole otettu huomioon”. Toisin sanoen unionin tuomioistuin katsoi, että se, että Schades UK Ltd:n myynnin katsottiin edustavan Hansolin myyntiä muille etuyhteydessä oleville jalostajille, ei tarkoita, että komissio voi jättää huomiotta Schades Nordicin toimittaman asiakirja-aineiston, joka koskee konerullien myyntiä riippumattomille asiakkaille. Tuomioistuin ei vaatinut komissiota soveltamaan samaa Schades UK Ltd:n ilman jalostusta tapahtuneen myynnin osuutta Hansolin myyntiin sen muille etuyhteydessä oleville kauppiaille. Tämä olisi ristiriidassa asiakirja-aineistossa olevan tosiasiallisen näytön kanssa, jota Hansol ei ole kiistänyt. Toisin kuin komissio oli aiemmin tehnyt, uudelleen aloitetussa tutkimuksessa se otti huomioon kaikki konerullien määrät, jotka myytiin Hansoliin etuyhteydessä oleville unionissa toimiville jalostajille, jotka jälleenmyivät konerullia ilman jalostusta. |
(51) |
Unionin yleisen tuomioistuimen ja unionin tuomioistuimen havaitsema virhe koski [170–190] tonnin määrää, jonka Schades Nordic oli jälleenmyynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. Tässä virheessä oli kyse siitä, ettei komissio ollut ottanut huomioon tätä jälleenmyyntiä, josta Hansol oli ilmoittanut menettelyssä muulla tavoin kuin vastaamalla polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen. Tämä virhe korjattiin lisäämällä tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin määrään ne Hansolin tutkimuksen aikana ilmoittamat konerullien määrät, jotka Hansol jälleenmyi Schades Nordicin kautta, kuten johdanto-osan 29 kappaleessa selitetään. Muita korjauksia ei tarvinnut tehdä, koska Hansol oli ilmoittanut, etteivät jalostajat Heipa ja R+S olleet jälleenmyyneet tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. |
(52) |
Komissio myös kiisti, että se, että komission tekemällä korjauksella on vain vähäinen vaikutus hinnan alittavuuden marginaaliin eikä lainkaan vaikutusta vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevaan analyysiin, osoittaisi, että komissio oli ymmärtänyt tuomioistuinten tuomiot väärin. Unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa todetaan, että ei voida sulkea pois sitä, että komission tekemä virhe saattoi vaikuttaa vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevaan analyysiin, mutta siinä ei todeta, että se varmasti vaikutti tähän analyysiin (24). Unionin tuomioistuin totesi 62 kohdassa saman suuntaisesti seuraavaa: ”Kun otetaan huomioon mainitut tiedot, se, että oli ainakin mahdollista, että komissio antoi liian suuren painoarvon tuotteen myynnille etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista varten ja kasvatti tämän seurauksena Hansolin harjoittamaa tosiasiallista polkumyyntiä, oli riittävää, jotta komission Hansolin harjoittamasta polkumyynnistä tekemän arvioinnin luotettavuus ja puolueettomuus voitiin kyseenalaistaa.” Näin ollen se, että painotusta koskevalla korjauksella oli vähäinen vaikutus tarkistettuun hinnan alittavuuteen, osoittaa vain sen, ettei unionin yleisen tuomioistuimen havaitsema virhe ollut merkittävä. Näin ollen väite hylättiin. |
5. TOIMENPITEIDEN TASO
(53) |
Unionin yleisen tuomioistuimen havaitsema ja unionin tuomioistuimen vahvistama virhe myynnin painotuksessa vaikutti myös vahinkomarginaalin laskemiseen. Komissio pani unionin tuomioistuinten tuomiot täytäntöön soveltamalla tarkistettuja painotusprosentteja (ks. johdanto-osan 29 kappale) myös tarkasteltavana olevan tuotteen suoran ja välillisen myynnin osalta laskettuun vahinkomarginaaliin sekä etuyhteydessä oleville jalostajille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää etuyhteydettömille osapuolille jälleenmyyntiä varten tapahtuneen myynnin osalta laskettuun vahinkomarginaaliin. |
(54) |
Vertailun tulos osoitti Hansolin vahinkomarginaalin olevan 36,9 prosenttia, kun se tarkasteltavana olevaan asetukseen johtaneessa tutkimuksessa oli ollut 37 prosenttia (25). Koska uudelleen vahvistettu polkumyyntimarginaali on alempi kuin vahinkomarginaali, polkumyyntitulli olisi sovellettavien sääntöjen mukaisesti asetettava todetun polkumyynnin tasolle. Näin ollen Hansolin uudelleen käyttöön otettu polkumyyntitulli Hansolin osalta on 10,2 prosenttia. |
(55) |
Komissio muistutti, että polkumyyntitulli otettiin käyttöön kiinteänä euromääränä nettotonnia kohti. Tarkistettu lopullinen 10,2 prosentin tulli vastaa 103,16 euron kiinteää määrää nettotonnia kohti. |
(56) |
Komissio muistutti myös, että yhteistyössä toimimisen aste oli tässä tapauksessa korkea, koska Hansolilta tullut tuonti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntitulli asetettiin yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle. Näin ollen kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaksi lopulliseksi jäännöstulliksi asetettiin tarkistamisen jälkeen 103,16 euron kiinteä määrä nettotonnia kohti. |
(57) |
Polkumyyntitullin tarkistettua tasoa sovelletaan ilman ajallista keskeytystä tarkasteltavana olevan asetuksen voimaantulopäivästä alkaen (eli 4 päivästä toukokuuta 2017). Tulliviranomaiset velvoitetaan kantamaan asiaankuuluva määrä Hansolin tuotteiden tuonnissa ja palauttamaan tähän mennessä liikaa kannetut määrät sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti. |
(58) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (26) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
6. PÄÄTELMÄT
(59) |
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo aiheelliseksi ottaa uudelleen käyttöön kiinteämääräinen 103,16 euron lopullinen polkumyyntitulli tonnia kohti tuotaessa Korean tasavallasta peräisin olevaa enintään 65 g/m2 painoista kevyttä lämpöpaperia, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehitteen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010 ja 4823908520). |
(60) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Korean tasavallasta peräisin olevaa enintään 65 g/m2 painoista kevyttä lämpöpaperia, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010 ja 4823908520), 4 päivästä toukokuuta 2017.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattuun tuotteeseen sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 103,16 euron kiinteä määrä nettotonnia kohti.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Hansolin tuotteita koskevat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 mukaisesti maksetut lopulliset polkumyyntitullit, jotka ylittävät 1 artiklassa vahvistetun lopullisen polkumyyntitullin, on palautettava tai peruutettava.
2. Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti. Viranomaisten on perittävä takaisin unionin tuomioistuimen asiassa C-260/20 P, Hansol Paper, antaman tuomion jälkeen mahdollisesti suorittamansa takaisinmaksut 1 artiklan 2 kohdan mukaiseen määrään asti.
3 artikla
Kannetaan 1 artiklassa käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli myös tuonnista, joka on kirjattu Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi sen jälkeen, kun sitä koskeva tutkimus aloitettiin uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, täytäntöönpanemiseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 osalta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1041 1 artiklan mukaisesti.
4 artikla
Velvoitetaan tulliviranomaiset lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1041 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen, joka kumotaan tällä asetuksella.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.
(2) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/763, annettu 2 päivänä toukokuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 114, 3.5.2017, s. 3).
(3) ECLI:EU:T:2020:139.
(4) ECLI:EU:C:2022:370.
(5) Unionin tuomioistuin katsoi, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen todetessaan, että komissio oli virheellisesti päättänyt vähentää myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton Schadesin riippumattomille asiakkaille suorittamasta tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnistä kyseisen tuotteen vientihintojen vahvistamiseksi vahingon määrittämisen yhteydessä.
(6) Yhdistetyt asiat 97, 193, 99 ja 215/86, Asteris AE ym. ja Helleenien tasavalta v. komissio, Kok. 1988, s. 2181, 27 ja 28 kohta; asia T-440/20, Jindal Saw v. Euroopan komissio, ECLI:EU:T:2022:318, 77–81 kohta.
(7) Asia C-415/96, Espanja v. komissio, Kok. 1998, s. I-6993, 31 kohta; asia C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques v. neuvosto, Kok. 2000, s. I-8147, 80–85 kohta; asia T-301/01, Alitalia v. komissio, Kok. 2008, s. II-1753, 99 ja 142 kohta; yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Region Nord-Pas de Calais v. komissio, ECLI:EU:T:2011:209, 83 kohta.
(8) Asia C-415/96, Espanja v. komissio, Kok. 1998, s. I-6993, 31 kohta; asia C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. neuvosto, Kok. 2000, s. I-8147, 80–85 kohta.
(9) Asiat C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187, 79 kohta; C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, ECLI:EU:C:2019:508, 58 kohta; asia T-440/20, Jindal Saw v. Euroopan komissio, ECLI:EU:T:2022:318, 59 kohta.
(10) Asia T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342 kohta.
(11) Ilmoitus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annettua komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/763 koskevan polkumyyntitutkimuksen aloittamisesta uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, jälkeen (EUVL C 248, 30.6.2022, s. 152).
(12) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1041, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin asettamisesta kirjaamisvelvoitteen alaiseksi sen jälkeen, kun sitä koskeva tutkimus aloitettiin uudelleen unionin yleisen tuomioistuimen 2 päivänä huhtikuuta 2020 asiassa T-383/17 antaman tuomion, sellaisena kuin unionin tuomioistuin vahvisti sen asiassa C-260/20 P, täytäntöönpanemiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 osalta (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 64).
(13) Asia T-440/20, Jindal Saw v. Euroopan komissio, ECLI:EU:T:2022:318, 154–159 kohta.
(14) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 johdanto-osan 129 ja 133 kappale.
(15) Unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-383/17 antaman tuomion 86 ja 87 kohta sekä unionin tuomioistuimen asiassa C-260/20 P antaman tuomion 62–64 kohta.
(16) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa (EUVL L 310, 17.11.2016, s. 1), johdanto-osan 45 ja 46 kappale.
(17) Asia T-383/17, 83–87 kohta ja 92 kohta; asia C-260/20 P, 63 kohta.
(18) Asia T-383/17, 211 ja 212 kohta; asia C-260/20 P, 112 kohta.
(19) Täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2005.
(20) Asia T-383/17, 150 ja 152 kohta.
(21) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 johdanto-osan 32 kappale.
(22) Hansolin 19.2.2016 lähettämä sähköposti, Sherlock-nro: t16.002026.
(23) Asia C-260/20 P, 50–53 kohta.
(24) Asia T-383/17, 212 kohta.
(25) Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/763 johdanto-osan 126 kappale.
(26) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/65 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/594,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1), jäljempänä ’eläinterveyssäännöstö’, ja erityisesti sen 71 artiklan 3 kohdan ja 259 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin. |
(2) |
Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläinten välillä tarttuvien ja eläimestä ihmiseen tarttuvien tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva lainsäädäntökehys. Afrikkalainen sikarutto kuuluu kyseisessä asetuksessa vahvistetun luetteloitua tautia koskevan määritelmän piiriin, ja siihen sovelletaan kyseisessä asetuksessa vahvistettuja tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevia sääntöjä. Lisäksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1882 (2) liitteessä luetellaan afrikkalainen sikarutto heimon Suidae eläimiin vaikuttavana luokkien A, D ja E tautina, ja komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (3) täydennetään asetuksessa (EU) 2016/429 säädettyjä luokkien A, B ja C tautien torjuntaa koskevia sääntöjä, mukaan luettuina afrikkalaisen sikaruton taudintorjuntatoimenpiteet. |
(3) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1069/2009 (4) vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat säännöt eläimistä saatavien sivutuotteiden osalta kyseisistä sivutuotteista eläinten terveydelle aiheutuvien riskien ehkäisemiseksi ja minimoimiseksi. Lisäksi komission asetuksessa (EU) N:o 142/2011 (5) vahvistetaan tiettyjä eläinten terveyttä koskevia sääntöjä asetuksen (EY) N:o 1069/2009 soveltamisalaan kuuluvien eläimistä saatavien sivutuotteiden osalta, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat kyseisten sivutuotteiden lähetysten siirtoihin sovellettavia todistusvaatimuksia unionissa. Mainitut asetukset eivät kata kaikkia yksityiskohtia ja näkökohtia, jotka liittyvät riskiin afrikkalaisen sikaruton leviämisestä rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden ja rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden kautta. Sen vuoksi on aiheellista säätää tässä asetuksessa erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä, jotka liittyvät kyseisiin eläimistä saataviin sivutuotteisiin ja tällaisia eläimistä saatavia sivutuotteita sisältävien lähetysten siirtoihin rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III. |
(4) |
Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605 (6) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2016/429 puitteissa, ja siinä säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä, joita kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on sovellettava rajoitetun ajan mainitussa liitteessä luetelluilla rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III. Mainitussa täytäntöönpanoasetuksessa vahvistetut säännöt yhdenmukaistettiin mahdollisimman pitkälle kansainvälisten standardien kanssa, kuten Maailman eläintautijärjestön maaeläinten terveyttä koskevan säännöstön (7), jäljempänä ’WOAH:n säännöstö’, 15.1 luvun ”Infection with African swine fever virus” (afrikkalaisen sikaruttoviruksen aiheuttama tartunta) kanssa. |
(5) |
Tässä asetuksessa olisi säädettävä myös aluejakoon perustuvasta toimintatavasta, jota olisi sovellettava delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 säädettyjen taudintorjuntatoimenpiteiden lisäksi, ja lueteltava ne jäsenvaltioiden rajoitusvyöhykkeet, joilla esiintyy afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia tai joihin kohdistuu riski tällaisten taudinpurkausten läheisyyden vuoksi, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Tällaiset rajoitusvyöhykkeet olisi eroteltava afrikkalaisen sikaruton epidemiologisen tilanteen ja riskitason mukaan ja luokiteltava rajoitusvyöhykkeiksi I, II ja III siten, että rajoitusvyöhykkeessä III luetellaan alueet, joilla kyseisen taudin leviämisriski on suurin ja pidettävien sikaeläinten tautitilanne dynaamisin. Lisäksi kyseiset rajoitusvyöhykkeet olisi lueteltava tämän asetuksen liitteessä I ottaen huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamat tiedot tautitilanteesta, afrikkalaisen sikaruton vuoksi tehtävää maantieteellistä aluejakoa koskevat tieteellisesti perustellut periaatteet ja kriteerit sekä jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa sovitut, komission verkkosivustolla (8) yleisesti saatavilla olevat afrikkalaista sikaruttoa koskevat unionin suuntaviivat, afrikkalaisen sikaruton leviämisriski sekä afrikkalaisen sikaruton yleinen epidemiologinen tilanne asianomaisessa jäsenvaltiossa ja, tapauksen mukaan, sen naapureina olevissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Sen lisäksi tämän asetuksen liitteessä I esitettyjen rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III rajoihin myöhemmin tehtävien mahdollisten muutosten olisi perustuttava niihin samoihin näkökohtiin, joiden perusteella rajoitusvyöhykkeet on merkitty luetteloon, ja muutoksissa olisi otettava huomioon kansainväliset standardit, kuten WOAH:n säännöstö, sen osoittamiseksi, että asianomaista tautia ei ole esiintynyt tietyllä vyöhykkeellä tai tietyssä maassa vähintään 12 kuukauteen. Mainittu ajanjakso voidaan tietyissä tilanteissa lyhentää kolmeen kuukauteen ottaen huomioon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen esittämät perustelut ja afrikkalaisen sikaruton vuoksi tehtävää maantieteellistä aluejakoa koskevat tieteellisesti perustellut periaatteet ja kriteerit sekä unionin tasolla saatavilla olevat suuntaviivat. |
(6) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 hyväksymisen jälkeen epidemiologinen tilanne unionissa on kehittynyt ja jäsenvaltioissa on kerätty uutta kokemusta ja tietämystä afrikkalaisen sikaruton epidemiologiasta. Sen vuoksi on aiheellista tarkastella uudelleen ja mukauttaa mainitussa täytäntöönpanoasetuksessa säädettyjä afrikkalaista sikaruttoa koskevia nykyisiä erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä, jotta voidaan ottaa huomioon tapahtunut kehitys ja estää kyseisen taudin leviäminen unionissa. Näin ollen tässä asetuksessa säädetyissä erityisissä taudintorjuntatoimenpiteissä olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 soveltamisesta saatu kokemus. |
(7) |
Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/605 vahvistetaan afrikkalaista sikaruttoa koskevat erityiset taudintorjuntatoimenpiteet, joita sovelletaan yleisesti rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoihin kyseisiltä rajoitusvyöhykkeiltä. Rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirrot myös näiden rajoitusvyöhykkeiden sisällä aiheuttavat kuitenkin kyseisen taudin leviämiseen liittyviä riskejä ja vaikuttavat osaltaan siihen, että tautia esiintyy jatkuvasti kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä. Afrikkalaisen sikaruton epidemiologinen tilanne asianomaisissa jäsenvaltioissa huomioon ottaen on näin ollen aiheellista säätää erityisistä kielloista ja riskinvähentämistoimenpiteistä, joita sovelletaan pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden sisällä, ja laajentaa unionin säännöissä vahvistettujen nykyisten erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden soveltamisalaa koskemaan myös tällaisia siirtoja. |
(8) |
Tehokkaan ja nopean reagoinnin varmistamiseksi kehittymässä oleviin riskeihin, kuten afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen vahvistumiseen jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka oli aiemmin ollut taudista vapaa, annettiin ennen tarvittaessa yksittäisiä komission täytäntöönpanopäätöksiä, jotta unionin tasolla voitiin nopeasti määrittää pidettävissä sikaeläimissä esiintyviin afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksiin liittyvä rajoitusvyöhyke, joka koostui suoja- ja valvontavyöhykkeestä, tai kyseisen taudin taudinpurkaukseen luonnonvaraisissa sikaeläimissä liittyvä tartuntavyöhyke, kuten delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 säädetään. Unionin sääntöjen selkeyden ja avoimuuden varmistamiseksi on aiheellista, että sen jälkeen kun on vahvistettu afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka on aiemmin ollut taudista vapaa, kyseiset alueet määritellään unionin tasolla suoja- ja valvontavyöhykkeiksi tai luonnonvaraisten sikaeläinten tapauksessa tartuntavyöhykkeiksi ja luetellaan tämän asetuksen liitteessä II, jossa lisäksi mainitaan kyseisen aluejaon kesto. Jotta voidaan varmistaa pidettäviä tai luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevien rajoitusvyöhykkeiden alueellinen jatkuvuus määrätyissä tilanteissa, ja ottaen tarvittaessa huomioon riskinarviointi, olisi myös oltava mahdollista luetella aiemmin taudista vapaat vyöhykkeet rajoitusvyöhykkeinä II tai III tämän asetuksen liitteessä I sen jälkeen, kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus on vahvistettu, sen sijaan, että kyseiset vyöhykkeet lueteltaisiin tämän asetuksen liitteessä II. |
(9) |
Kun otetaan huomioon afrikkalaisen sikaruton muuttuva epidemiologinen tilanne luonnonvaraisissa sikaeläimissä unionissa, tämän asetuksen liitteessä II luetelluilla tartuntavyöhykkeillä olisi delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden lisäksi sovellettava myös tässä asetuksessa säädettyjä rajoitusvyöhykkeillä II sovellettavia erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä, mukaan lukien asiaankuuluvat poikkeukset. Luonnonvaraisissa sikaeläimissä havaitun taudin edelleen leviämisen välittömän riskin vuoksi ei kuitenkaan pitäisi sallia pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin tämän asetuksen liitteessä II luetelluilta tartuntavyöhykkeiltä. |
(10) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 16 artiklan 2 kohdassa säädetään tietyin edellytyksin sovellettavasta poikkeuksesta, joka koskee pidettävien sikaeläinten tiettyjen pitopaikkojen osalta vaatimusta karjan aitaamisesta kolmen kuukauden aikana siitä, kun kyseisessä jäsenvaltiossa on vahvistettu ensimmäinen afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden tilanne silloin, kun tällaisia karjan aitauksia ei teknisistä ja hallinnollisista syistä voida rakentaa lyhyessä ajassa, tässä asetuksessa on aiheellista säätää pidennetystä kuuden kuukauden määräajasta, jotta voidaan varmistaa afrikkalaista sikaruttoa koskevien erityisten taudintorjuntasääntöjen asianmukainen täytäntöönpano jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka on aiemmin ollut taudista vapaa. |
(11) |
Asetuksen (EU) 2016/429 166 ja 167 artiklassa edellytetään, että maaeläimistä peräisin olevien eläinperäisten tuotteiden, jotka on tuotettu tai jalostettu pitopaikoissa, elintarvikealan yrityksissä tai vyöhykkeillä, joihin sovelletaan kiireellisiä toimenpiteitä tai siirtorajoituksia, lähetysten mukana on oltava asiaankuuluvat eläinterveystodistukset. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 19 artiklassa vahvistetaan toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet sikaeläimistä rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirroissa ja luetellaan lähetykset, joiden osalta eläinterveystodistus voidaan korvata terveys- tai tunnistusmerkillä tiettyjen lähetysten siirroissa kyseisiltä rajoitusvyöhykkeiltä. Afrikkalaista sikaruttoa koskevien erityisten taudintorjuntasääntöjen täytäntöönpanon varmistamiseksi tässä asetuksessa on tarpeen vahvistaa mukautetut säännökset, jotka koskevat sellaisten pitopaikkojen luetteloa, joiden osalta asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi korvata eläinterveystodistuksen terveys- tai tunnistusmerkillä tiettyjen lähetysten siirroissa. |
(12) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 10 artiklassa vahvistetaan erityiset kiellot, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoja näiden rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle. Lisäksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 31 artiklassa vahvistetaan erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin pois kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä saman jäsenvaltion alueella. Kun otetaan huomioon hyväksytyissä sukusolujen ja alkioiden pitopaikoissa käytössä olevien bioturvaamistoimenpiteiden korkea taso, tässä asetuksessa olisi vahvistettava erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin pois kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä saman jäsenvaltion alueella. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi sallittava tällaiset siirrot ainoastaan, jos muiden edellytysten lisäksi luovuttajauroksia ja luovuttajanaaraita on pidetty hyväksytyissä sukusolujen ja alkioiden pitopaikoissa syntymästään lähtien tai vähintään kolmen kuukauden ajan ennen sukusolujen ja alkioiden keräämistä WOAH-säännöstön mukaisesti. WOAH-säännöstön perusteella on aiheellista säätää myös velvollisuudesta testata afrikkalaisen sikaruton varalta vähintään kerran vuodessa kaikki hyväksytyissä sukusolujen ja alkioiden pitopaikoissa, joille on myönnetty lupa sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin rajoitusvyöhykkeeltä III, olevat pidettävät sikaeläimet. |
(13) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 14 artiklassa vahvistetaan yleiset edellytykset poikkeuksille erityisistä kielloista, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoja näiden vyöhykkeiden ulkopuolelle. Mainitun asetuksen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 28 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyyn yleiseen edellytykseen, jonka mukaan kaikki hyväksytyt siirrot suojavyöhykkeellä on toteutettava yksinomaan nimettyjen reittien kautta. Kun otetaan huomioon tässä asetuksessa säädetyt muut riskinvähentämistoimenpiteet, joita sovelletaan rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin, ja jotta vältetään tarpeettomat rajoitukset, viittaus delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 28 artiklassa säädettyihin yleisiin edellytyksiin, jotka koskevat poikkeusten myöntämistä suojavyöhykkeellä sovellettavista kielloista, olisi korvattava viittauksella kyseisen delegoidun asetuksen 43 artiklassa säädettyihin yleisiin edellytyksiin, jotka koskevat poikkeusten myöntämistä valvontavyöhykkeen kannalta merkityksellisistä kielloista ja joissa edellytetään muun muassa, että kaikki hyväksytyt siirrot tapahtuvat ensisijaisesti pääteillä tai tärkeimmillä rautatielinjoilla. |
(14) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 35 artiklassa vahvistetaan erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeillä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin näiden rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle samassa jäsenvaltiossa asetuksessa (EY) N:o 1069/2009 tarkoitettua painesteriloimalla tai tietyillä vaihtoehtoisilla menetelmillä tehtävää eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyä varten, lemmikkieläinten ruoan valmistamista varten sekä eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden biokaasuksi tai kompostiksi muuntamista varten. Kun otetaan huomioon asianomaisten menetelmien tehokkuus afrikkalaisen sikaruton riskien vähentämiseksi, tässä asetuksessa on aiheellista vahvistaa myös erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeillä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle samassa jäsenvaltiossa painesteriloimalla tai tietyillä vaihtoehtoisilla menetelmillä tehtävää eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyä varten, lemmikkieläinten ruoan valmistamista varten sekä eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden biokaasuksi tai kompostiksi muuntamista varten. |
(15) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 44 artiklassa säädetään tiettyjen eläinperäisten tuotteiden erityisistä terveysmerkeistä tai, tapauksen mukaan, tunnistusmerkeistä. Nämä tuotteet olisi merkittävä erityisellä terveysmerkillä tai, tapauksen mukaan, tunnistusmerkillä, joka ei ole soikea ja jota ei voida sekoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (9) 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn terveysmerkkiin tai tunnistusmerkkiin. Mainitussa asetuksessa vahvistetut säännöt huomioon ottaen ja jotta varmistetaan afrikkalaista sikaruttoa koskevien erityisten taudintorjuntasääntöjen tehokas soveltaminen siltä osin kuin on kyse pidettävistä tai luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden tiettyjen lähetysten siirroista rajoitusvyöhykkeiden sisällä tai niiden ulkopuolelle, erityisten merkkien konkreettinen muoto olisi selkeyden vuoksi vahvistettava tässä asetuksessa, jossa säädetään kattavista teknisistä toimenpiteistä asianomaisen taudin torjumiseksi. Lisäksi olisi otettava käyttöön siirtymäaika tällaisten erityisten merkkien yhdenmukaistetun muodon soveltamisessa, jotta otetaan huomioon toimivaltaisten viranomaisten ja elintarvikealan toimijoiden tilanne niissä jäsenvaltioissa, joissa esiintyy afrikkalaista sikaruttoa ja joiden on toteutettava tarvittavat järjestelyt tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. |
(16) |
Afrikkalaisen sikaruton torjunnasta unionissa saadut kokemukset osoittavat, että tietyt riskinvähentämistoimenpiteet ja vahvistetut bioturvaamistoimenpiteet ovat tarpeen kyseisen taudin leviämisen ehkäisemiseksi pidettävien sikaeläinten pitopaikoissa. Nämä toimenpiteet olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteessä III, ja niiden olisi katettava pitopaikat, rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroista säädetyin poikkeuksin. |
(17) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 hyväksymisen jälkeen afrikkalaisen sikaruton epidemiologinen tilanne unionissa on kehittynyt edelleen useissa jäsenvaltioissa, erityisesti luonnonvaraisten sikaeläinten populaatioissa, joilla on ollut suuri vaikutus viruksen leviämiseen ja pysyvyyteen unionissa. Huolimatta taudintorjuntatoimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet unionin sääntöjen mukaisesti, luonnonvaraiset sikaeläimet ovat edelleen merkittävä syy taudin leviämiseen ja pysyvyyteen unionissa. Asianomaisen taudin puhkeaminen sikaeläimissä aiheuttaa riskin myös taudista vapaille jäsenvaltioille luonnonvaraisten sikaeläinten liikkumisen vuoksi tai saastuneen aineksen välityksellä tapahtuvan ihmisten aiheuttaman tartunnan leviämisen vuoksi. Kun otetaan huomioon afrikkalaisen sikaruton nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa, jäsenvaltioiden olisi toteutettava hyvin koordinoituja ja johdonmukaisia torjuntatoimenpiteitä. Erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden soveltamista ennen afrikkalaisen sikaruton leviämistä on suositeltu myös Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 12 päivänä kesäkuuta 2018 antamassa tieteellisessä lausunnossa afrikkalaisesta sikarutosta villisioissa (10) ja sen 18 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tieteellisessä raportissa afrikkalaisen sikaruton epidemiologisista analyyseistä Euroopan unionissa (11). |
(18) |
Jotta estettäisiin afrikkalaisen sikaruton leviäminen luonnonvaraisten sikaeläinten välityksellä, jäsenvaltioiden hyvin koordinoidut toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä päällekkäisten toimien välttämiseksi. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä jäsenvaltioiden velvollisuudesta laatia luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat, jotta estetään afrikkalaisen sikaruton leviäminen unionissa varmistamalla koordinoitu ja johdonmukainen lähestymistapa kaikissa jäsenvaltioissa, jäljempänä ’kansalliset toimintasuunnitelmat’. Kansallisia toimintasuunnitelmia koskevissa vähimmäisvaatimuksissa olisi otettava huomioon EFSAn antamat tieteelliset lausunnot, jotka koskevat erityisesti ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä villisikakannan pienentämiseksi ja vakauttamiseksi ennen kyseisen taudin leviämistä, passiivista seurantaa ja luonnonvaraisten sikaeläinten metsästyksen aikana toteutettavia bioturvaamistoimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa jäsenvaltioissa. Nämä kansalliset toimintasuunnitelmat ja niiden täytäntöönpanon vuotuiset tulokset olisi esitettävä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. |
(19) |
Luonnonvaraisten sikaeläinten kannanhoidollisten toimenpiteiden, joita toteutetaan kansallisten toimintasuunnitelmien puitteissa, olisi tarvittaessa oltava yhteensopivia unionin ympäristösääntöjen kanssa, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (12) ja neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (13) vahvistetut luonnonsuojeluvaatimukset. |
(20) |
Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja unionissa saatu uusi kokemus ja tietämys sekä torjua ennakoivasti asianomaisen taudin leviämiseen liittyviä riskejä, tässä asetuksessa olisi vahvistettava tarkistetut ja laajennetut erityiset taudintorjuntasäännöt. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605 olisi kumottava ja korvattava tällä asetuksella. |
(21) |
Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/605 sovelletaan 20 päivään huhtikuuta 2028. Tässä asetuksessa säädetyt erityiset taudintorjuntatoimenpiteet on afrikkalaisen sikaruton nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa huomioon ottaen tarpeen pitää voimassa kyseiseen päivämäärään saakka. |
(22) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraavia:
a) |
afrikkalaista sikaruttoa koskevat erityiset taudintorjuntatoimenpiteet, joita on määrä soveltaa rajoitetun ajan niissä jäsenvaltioissa (14), jotka luetellaan tai joilla on alueita, jotka luetellaan liitteissä I ja II, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Näitä erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä sovelletaan pidettäviin ja luonnonvaraisiin sikaeläimiin ja sikaeläimistä saataviin tuotteisiin niiden toimenpiteiden lisäksi, joita sovelletaan asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan ja 63 artiklan mukaisesti muodostamilla suojavyöhykkeillä, valvontavyöhykkeillä, muilla rajoitusvyöhykkeillä ja tartuntavyöhykkeillä; |
b) |
liitteessä I afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausten jälkeen esitettävä unionin tason luettelo rajoitusvyöhykkeistä I, II ja III; |
c) |
liitteessä II afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen jälkeen jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka oli aiemmin vapaa taudista, esitettävä unionin tason luettelo
|
2. Lisäksi tässä asetuksessa vahvistetaan afrikkalaista sikaruttoa koskevat erityiset taudintorjuntatoimenpiteet, joita on määrä soveltaa rajoitetun ajan kaikissa jäsenvaltioissa.
3. Tätä asetusta sovelletaan
a) |
seuraavien lähetysten siirtoihin:
|
b) |
seuraavien siirtoihin:
|
c) |
edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja lähetyksiä käsitteleviin elintarvikealan toimijoihin; |
d) |
kaikkiin jäsenvaltioihin, kun on kyse afrikkalaista sikaruttoa koskevasta tiedotuksesta; |
e) |
kaikkiin jäsenvaltioihin, kun on kyse luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien laatimisesta afrikkalaisen sikaruton leviämisen estämiseksi unionissa. |
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 vahvistettuja määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) |
”sikaeläimellä” eläintä, joka kuuluu johonkin asetuksen (EU) 2016/429 liitteessä III luetelluista heimoon Suidae kuuluvista sorkka- ja kavioeläinten lajeista; |
b) |
”sukusoluilla ja alkioilla” pidettävistä sikaeläimistä keinotekoista lisääntymistä varten saatavia siemennestettä, munasoluja ja alkioita; |
c) |
”rajoitusvyöhykkeellä I” liitteessä I olevassa I osassa lueteltua jäsenvaltion aluetta, joka on maantieteellisesti rajattu täsmällisesti ja johon sovelletaan erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä ja joka rajoittuu rajoitusvyöhykkeisiin II tai III; |
d) |
”rajoitusvyöhykkeellä II” luonnonvaraisessa sikaeläimessä ilmenneen afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen vuoksi liitteessä I olevassa II osassa lueteltua jäsenvaltion aluetta, joka on maantieteellisesti rajattu täsmällisesti ja johon sovelletaan erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä; |
e) |
”rajoitusvyöhykkeellä III” pidettävässä sikaeläimessä ilmenneen afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen vuoksi liitteessä I olevassa III osassa lueteltua jäsenvaltion aluetta, joka on maantieteellisesti rajattu täsmällisesti ja johon sovelletaan erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä; |
f) |
”aiemmin taudista vapaalla jäsenvaltiolla tai vyöhykkeellä” jäsenvaltiota tai jäsenvaltion vyöhykettä, jossa/jolla afrikkalaista sikaruttoa ei ole vahvistettu esiintyneen pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä edeltävien 12 kuukauden aikana; |
g) |
”liitteessä II luetellulla alueella” jäsenvaltion aluetta, joka luetellaan liitteen II
|
h) |
“luokkaan 2 kuuluvilla aineksilla” asetuksen (EY) N:o 1069/2009 9 artiklassa tarkoitettuja pidettävistä sikaeläimistä saatavia sivutuotteita; |
i) |
“luokkaan 3 kuuluvilla aineksilla” asetuksen (EY) N:o 1069/2009 10 artiklassa tarkoitettuja pidettävistä sikaeläimistä saatavia sivutuotteita; |
j) |
“eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevällä hyväksytyllä laitoksella” toimivaltaisen viranomaisen asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan mukaisesti hyväksymää laitosta; |
k) |
“sukusolujen ja alkioiden hyväksytyllä pitopaikalla” komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/686 (15) 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä pitopaikkaa; |
l) |
“sukusolujen ja alkioiden rekisteröidyllä pitopaikalla” delegoidun asetuksen (EU) 2020/686 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä pitopaikkaa. |
II LUKU
ERITYISET SÄÄNNÖT RAJOITUSVYÖHYKKEIDEN JA TARTUNTAVYÖHYKKEIDEN MUODOSTAMISEKSI AFRIKKALAISEN SIKARUTON TAUDINPURKAUKSEN YHTEYDESSÄ
3 artikla
Erityiset säännöt rajoitus- ja tartuntavyöhykkeiden muodostamiseksi välittömästi, jos pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä ilmenee afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus
Afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen ilmettyä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi perustettava joko
a) |
rajoitusvyöhyke delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kyseisessä artiklassa vahvistetuin edellytyksin, kun taudinpurkaus ilmenee pidettävissä sikaeläimissä; tai |
b) |
tartuntavyöhyke delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti, kun taudinpurkaus ilmenee luonnonvaraisissa sikaeläimissä. |
4 artikla
Erityiset säännöt lisärajoitusvyöhykkeen muodostamiseksi pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä ilmenevän afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen yhteydessä
1. Afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen ilmettyä pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi perustaa asetuksen (EU) 2016/429 64 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen, rajoitusvyöhykkeiden maantieteellistä rajaamista koskevien perusteiden ja periaatteiden mukaisesti lisärajoitusvyöhykkeen, joka rajoittuu tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuun jo perustettuun rajoitusvyöhykkeeseen tai tartuntavyöhykkeeseen, jotta kyseinen rajoitusvyöhyke tai tartuntavyöhyke erotetaan niistä alueista, joilla ei ole rajoituksia.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lisärajoitusvyöhyke vastaa 5 artiklan mukaisesti liitteessä I olevassa I osassa lueteltua rajoitusvyöhykettä I.
5 artikla
Erityiset säännöt rajoitusvyöhykkeiden I luettelemiseksi pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä ilmenevän afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen yhteydessä sellaisella jonkin jäsenvaltion alueella, joka rajoittuu alueeseen, jolla ei ole virallisesti vahvistettu afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta
1. Kun pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä on ilmennyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus jonkin jäsenvaltion alueella, joka rajoittuu alueeseen, jolla ei ole virallisesti vahvistettu afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta pidettävissä tai luonnonvaraisissa sikaeläimissä, tällainen alue, jolla ei ole virallisesti vahvistettu taudinpurkausta, on tarvittaessa lueteltava liitteessä I olevassa I osassa rajoitusvyöhykkeenä I.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että sen jälkeen kun jokin alue on sisällytetty tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan luetteloon rajoitusvyöhykkeenä I, asetuksen 2016/429 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettua lisärajoitusvyöhykettä mukautetaan viipymättä siten, että se sisältää vähintään tämän asetuksen liitteessä I kyseisen jäsenvaltion kohdalla luetellun asiaankuuluvan rajoitusvyöhykkeen I.
3. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä muodostettava asianmukainen lisärajoitusvyöhyke asetuksen (EU) 2016/429 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos rajoitusvyöhyke I on lueteltu tämän asetuksen liitteessä I.
6 artikla
Erityiset säännöt rajoitusvyöhykkeiden II tai tartuntavyöhykkeiden luettelemiseksi jossakin jäsenvaltiossa luonnonvaraisissa sikaeläimissä ilmenevän afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen yhteydessä
1. Kun luonnonvaraisissa sikaeläimissä on ilmennyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus jonkin jäsenvaltion alueella, kyseinen alue on lueteltava tämän asetuksen liitteessä I olevassa II osassa rajoitusvyöhykkeenä II, paitsi jos kyseinen alue on lueteltava tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Kun luonnonvaraisissa sikaeläimissä on ilmennyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka on aiemmin ollut taudista vapaa, kyseinen alue on lueteltava liitteessä II olevassa A osassa tartuntavyöhykkeenä, paitsi jos kyseinen alue on rajoitusvyöhykkeen II läheisyyden vuoksi ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen II alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi lueteltava rajoitusvyöhykkeenä II tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti perustettua tartuntavyöhykettä mukautetaan viipymättä siten, että se sisältää vähintään kyseisen jäsenvaltion osalta asiaankuuluvan
a) |
rajoitusvyöhykkeen II, joka luetellaan tämän asetuksen liitteessä I kyseisen jäsenvaltion osalta; tai |
b) |
tartuntavyöhykkeen, joka luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa A osassa. |
7 artikla
Erityiset säännöt rajoitusvyöhykkeiden luettelemiseksi jäsenvaltiossa pidettävissä sikaeläimissä ilmenevän afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen yhteydessä
1. Kun pidettävissä sikaeläimissä on ilmennyt afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus jonkin jäsenvaltion alueella, kyseinen alue on lueteltava liitteessä I olevassa III osassa rajoitusvyöhykkeenä III, paitsi jos kyseinen alue on lueteltava tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Kun pidettävissä sikaeläimissä on ilmennyt afrikkalaisen sikaruton ensimmäinen ja yksittäinen taudinpurkaus jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka on aiemmin ollut taudista vapaa, kyseinen alue on lueteltava liitteessä II olevassa B osassa rajoitusvyöhykkeenä, joka koostuu suojavyöhykkeestä ja valvontavyöhykkeestä, paitsi jos kyseinen alue on rajoitusvyöhykkeen III läheisyyden vuoksi ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen III alueellisen jatkuvuuden varmistamiseksi lueteltava rajoitusvyöhykkeenä III tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustettua rajoitusvyöhykettä mukautetaan viipymättä siten, että se sisältää vähintään kyseisen jäsenvaltion osalta asiaankuuluvan
a) |
rajoitusvyöhykkeen III, joka luetellaan tämän asetuksen liitteessä I kyseisen jäsenvaltion osalta; tai |
b) |
rajoitusvyöhykkeen, joka koostuu suoja- ja valvontavyöhykkeestä ja joka luetellaan tämän asetuksen liitteessä II olevassa B osassa. |
8 artikla
Erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden yleinen ja erityinen soveltaminen rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sekä liitteessä II luetelluilla tartuntavyöhykkeillä
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III niiden taudintorjuntatoimenpiteiden lisäksi, joita on delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti sovellettava
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetuilla rajoitusvyöhykkeillä; |
b) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63 artiklan mukaisesti perustetuilla tartuntavyöhykkeillä. |
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 63–66 artiklassa vahvistettujen toimenpiteiden lisäksi sovellettava tässä asetuksessa vahvistettuja rajoitusvyöhykkeisiin II sovellettavia erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä myös alueilla, jotka luetellaan tartuntavyöhykkeinä tämän asetuksen liitteessä II olevassa A osassa.
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirrot muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin liitteessä II olevassa A osassa luetellulta kyseisen jäsenvaltion tartuntavyöhykkeeltä.
4. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 3 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta sellaisten lähetysten siirtoihin, jotka sisältävät liitteessä II olevassa A osassa luetellulla tartuntavyöhykkeeltä pidettävistä sikaeläimistä saatavia lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 liitteen VII mukainen asiaankuuluva riskinvähentämiskäsittely.
III LUKU
ERITYISET TAUDINTORJUNTATOIMENPITEET, JOITA SOVELLETAAN RAJOITUSVYÖHYKKEILLÄ I, II JA III PIDETTÄVIEN SIKAELÄINTEN JA NIISTÄ SAATAVIEN TUOTTEIDEN LÄHETYKSIIN ASIANOMAISISSA JÄSENVALTIOISSA
1 jakso
Erityisten kieltojen soveltaminen pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoihin asianomaisissa jäsenvaltioissa
9 artikla
Erityiset kiellot, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoja kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta
a) |
rajoitusvyöhykkeellä I pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin samalla rajoitusvyöhykkeellä I tai muilla rajoitusvyöhykkeillä I sijaitseviin pitopaikkoihin, rajoitusvyöhykkeille II ja III tai kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että määräpaikkana oleva pitopaikka sijaitsee saman asianomaisen jäsenvaltion alueella; |
b) |
rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevissa suljetuissa pitopaikoissa pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin sillä edellytyksellä, että
|
3. Poikkeuksena tämän artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle 22–31 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät.
10 artikla
Erityiset kiellot, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta rajoitusvyöhykkeillä II ja III sijaitsevissa suljetuissa pitopaikoissa pidettävien sikaeläinten sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on arvioinut tällaisista siirroista johtuvat riskit, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
sukusoluja ja alkioita siirretään ainoastaan toiseen suljettuun pitopaikkaan samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa. |
3. Poikkeuksena tämän artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät.
11 artikla
Erityiset kiellot, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirtoja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta rajoitusvyöhykkeiden II ja III ulkopuolella pidettävistä ja rajoitusvyöhykkeillä II ja III sijaitsevissa teurastamoissa teurastettavista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirtoihin sillä edellytyksellä, että tällaiset eläimistä saatavat sivutuotteet pidetään laitoksissa ja kuljetuksen aikana selkeästi erillään niistä sivutuotteista, jotka saadaan rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä.
3. Poikkeuksena tämän artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle 35–40 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät.
12 artikla
Erityiset kiellot, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirtoja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä kieltoa ei sovelleta sellaisten lähetysten siirtoihin, jotka sisältävät rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavia lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, joille on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 liitteen VII mukainen asiaankuuluva riskinvähentämiskäsittely afrikkalaisen sikaruton osalta tämän asetuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyissä laitoksissa.
3. Poikkeuksena tämän artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle 41, 42 ja 43 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset täyttyvät.
13 artikla
Yleiset kiellot, jotka koskevat afrikkalaisen sikaruton leviämisriskiksi katsottavia pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi kieltää pidettävien sikaeläinten ja pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuotteiden lähetysten siirrot saman jäsenvaltion alueella, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että on olemassa riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä kyseisiin pidettäviin sikaeläimiin tai niistä saataviin tuotteisiin tai kyseisistä pidettävistä sikaeläimistä tai niistä saatavista tuotteista tai näiden kautta.
2 JAKSO
Yleiset ja erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
14 artikla
Yleiset edellytykset poikkeuksille erityisistä kielloista, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoja kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyihin erityisiin kieltoihin, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoja kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia tällaiset siirrot 22–25, 28, 29 ja 30 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädettyjä erityisedellytyksiä noudatetaan ja seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset ja |
b) |
yleiset lisäedellytykset, jotka koskevat
|
2. Ennen 22–25 artiklassa ja 28–31 artiklassa säädettyjen lupien myöntämistä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava tällaisista luvista johtuvat riskit, ja arvioinnin on osoitettava, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön.
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja yleisiä lisäedellytyksiä ei sovelleta rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevissa teurastamoissa pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin sillä edellytyksellä, että
a) |
pidettävät sikaeläimet on siirrettävä toiseen teurastamoon poikkeuksellisten olosuhteiden, kuten teurastamossa tapahtuneen merkittävän häiriön, vuoksi; |
b) |
määräpaikkana oleva teurastamo sijaitsee joko
|
c) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa luvan siirtoon. |
15 artikla
Yleiset lisäedellytykset, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten ja niillä kerättyjen sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoja kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on sallittava rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten tai kyseisten eläinten sukusolujen ja alkioiden, jotka on kerätty rajoitusvyöhykkeillä II ja III, lähetysten siirrot kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja niiden ulkopuolelle 22–25 ja 28–34 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset ja seuraavat yleiset lisäedellytykset täyttyvät:
a) |
sikaeläimet on pidetty lähettävässä pitopaikassa eikä niitä ole siirretty lähettävästä pitopaikasta ajanjaksona, joka on vähintään siirtopäivää edeltävät 30 päivää, tai niiden syntymästä alkaen, jos ne ovat alle 30 päivän ikäisiä, eikä muita pidettäviä sikaeläimiä ole kyseisenä ajanjaksona tuotu sellaisista rajoitusvyöhykkeillä II sijaitsevista pitopaikoista, jotka eivät täytä tässä artiklassa ja 16 artiklassa säädettyjä yleisiä lisäedellytyksiä, ja rajoitusvyöhykkeillä III sijaitsevista pitopaikoista joko
|
b) |
lähettävässä pitopaikassa pidettäville sikaeläimille, mukaan lukien siirrettävät tai sukusolujen ja alkioiden keruuta varten käytettävät eläimet, on tehty kliininen tutkimus, jonka tulokset ovat afrikkalaisen sikaruton osalta toivotut ja
|
c) |
tarvittaessa on toimivaltaisen viranomaisen ohjeiden mukaisesti tehty taudinaiheuttajan tunnistustestit ennen lähetyksen siirtopäivää lähettävästä pitopaikasta tai ennen sukusolujen ja alkioiden keräyspäivää
|
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on saatava tarvittaessa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen taudinaiheuttajan tunnistustestien negatiiviset tulokset ennen sikaeläinten lähetysten siirron hyväksymistä tai ennen sukusolujen ja alkioiden keräyspäivää.
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että kun on kyse pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroista rajoitusvyöhykkeillä I ja II sijaitsevista lähettävistä pitopaikoista kyseisten rajoitusvyöhykkeiden sisällä tai niiden ulkopuolella samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa sijaitseviin pitopaikkoihin, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kliininen tutkimus
a) |
on tehtävä ainoastaan siirrettäville sikaeläimille; tai |
b) |
että tutkimusta ei tarvitse tehdä sillä edellytyksellä, että
|
4. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että kun on kyse pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroista rajoitusvyöhykkeellä III sijaitsevasta lähettävästä pitopaikasta kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä III tai rajoitusvyöhykkeillä I tai II samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa sijaitseviin pitopaikkoihin, 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu kliininen tutkimus
a) |
on tehtävä ainoastaan siirrettäville sikaeläimille; tai |
b) |
tutkimusta ei tarvitse tehdä sillä edellytyksellä, että
|
5. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että kun on kyse rajoitusvyöhykkeillä II ja III kerättyjen sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirroista samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa tai muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin pitopaikkoihin, 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua kliinistä tutkimusta ei tarvitse tehdä sillä edellytyksellä, että
a) |
virkaeläinlääkäri on käynyt lähettävässä pitopaikassa 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tiheydellä ja kaikkien virkaeläinlääkärin tekemien käyntien tulokset ovat olleet toivotut vähintään 12 kuukauden ajan ennen sukusolujen ja alkioiden keräyspäivää, mikä osoittaa, että
|
16 artikla
Yleiset lisäedellytykset, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevia pidettävien sikaeläinten pitopaikkoja
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa sallia rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III sijaitsevissa pitopaikoissa pidettävien sikaeläinten lähetysten tai rajoitusvyöhykkeillä II ja III kerättyjen sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja niiden ulkopuolelle 22–25 ja 28–34 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa ainoastaan sillä edellytyksellä, että kyseisissä artikloissa säädetyt erityiset edellytykset ja seuraavat yleiset lisäedellytykset täyttyvät:
a) |
virkaeläinlääkäri on käynyt lähettävässä pitopaikassa vähintään kerran sen jälkeen, kun rajoitusvyöhykkeet I, II ja III sisällytettiin tämän asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon, tai lähetyksen siirtoa edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, ja virkaeläinlääkärit tekevät delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti säännöllisiä käyntejä lähettävään pitopaikkaan seuraavasti:
|
b) |
lähettävä pitopaikka panee täytäntöön afrikkalaista sikaruttoa koskevat bioturvaamisvaatimukset
|
c) |
lähettävässä pitopaikassa toteutetaan jatkuvaa seurantaa afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustesteillä
|
2. Toimivaltainen viranomainen voi päättää tehdä 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja käyntejä rajoitusvyöhykkeellä III sijaitsevaan lähettävään pitopaikkaan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tiheydellä, jos tulokset olivat toivotut viimeisimmällä käynnillä sen jälkeen, kun rajoitusvyöhykkeet I, II ja III sisällytettiin liitteessä I olevaan luetteloon, tai lähetyksen siirtopäivää edeltäneiden kolmen kuukauden aikana, mikä osoittaa, että
a) |
1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut bioturvaamisvaatimukset pannaan täytäntöön ja |
b) |
kyseisessä pitopaikassa on käytössä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu jatkuva seuranta. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että liitteessä III olevan 2 kohdan h alakohdassa säädettyä ja tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettua karjan aitaamista ei vaadita joko
a) |
pidettävien sikaeläinten pitopaikoissa kuuden kuukauden ajan päivästä, jona ensimmäinen afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus vahvistettiin aiemmin taudista vapaassa jäsenvaltiossa tai vapaalla vyöhykkeellä, sillä edellytyksellä, että
|
b) |
jos asianmukaisessa ja jatkuvassa seurannassa ei ole ilmennyt merkkejä luonnonvaraisten sikaeläinten pysyvästä esiintymisestä kyseisessä jäsenvaltiossa; tai |
c) |
pidettävien sikaeläinten pitopaikkojen osalta kuuden kuukauden ajan tämän asetuksen julkaisemispäivästä, jos rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetyksiä siirretään ainoastaan kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä tämän asetuksen 22, 23, 24, 28 tai 30 artiklan mukaisesti. |
17 artikla
Yleiset lisäedellytykset, jotka koskevat rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten kuljetuksissa kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle käytettäviä kuljetusvälineitä
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on sallittava rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle ainoastaan, jos näiden lähetysten kuljettamiseen käytettävä kuljetusväline
a) |
on delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 24 artiklan 1 kohdan vaatimusten mukainen; ja |
b) |
puhdistetaan ja desinfioidaan delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa. |
3 JAKSO
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet
18 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroissa kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetyksiä kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle asianomaisessa jäsenvaltiossa tai toiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen 22–25 ja 28–31 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa ainoastaan, jos tällaisten lähetysten mukana on asetuksen (EU) 2016/429 143 artiklan 2 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyy vähintään yksi seuraavista vakuutuksista tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta:
a) |
”Sikaeläimiä, joita on pidetty rajoitusvyöhykkeellä I komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 vahvistettujen afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvien erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden mukaisesti.”; |
b) |
”Sikaeläimiä, joita on pidetty rajoitusvyöhykkeellä II komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 vahvistettujen afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvien erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden mukaisesti.”; |
c) |
”Sikaeläimiä, joita on pidetty rajoitusvyöhykkeellä III komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 vahvistettujen afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvien erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden mukaisesti.”. |
Jos kyse on kuitenkin tällaisten lähetysten siirroista saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä, toimivaltainen viranomainen voi päättää, että eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa, kuten asetuksen (EU) 2016/429 143 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään.
19 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet sikaeläimistä rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirroissa
1. Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeillä I tai II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetyksiä rajoitusvyöhykkeiltä I ja II saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä tai toiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen 41 ja 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa ainoastaan, jos tällaisten lähetysten mukana on asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyvät
a) |
komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/2154 (16) 3 artiklan mukaisesti edellytettävät tiedot; ja |
b) |
toinen seuraavista vakuutuksista tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta:
|
2. Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sellaisten lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, joille on tehty asiaankuuluva riskinvähentämiskäsittely, lähetyksiä rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä tai toiseen jäsenvaltioon ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
lihavalmisteille, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tehty delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 liitteessä VII vahvistettu asiaankuuluva riskinvähentämiskäsittely; |
b) |
tällaisten lähetysten mukana on asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyvät
|
3. Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä tai toiseen jäsenvaltioon sellaisten tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, jotka on saatu rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisilla alueilla pidettävistä ja joko rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III sijaitsevissa teurastamoissa tai kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolella sijaitsevissa teurastamoissa teurastetuista sikaeläimistä, lähetyksiä ainoastaan, jos kyseisten lähetysten mukana on
a) |
asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyvät delegoidun asetuksen (EU) 2020/2154 3 artiklan mukaisesti edellytettävät tiedot; ja |
b) |
yksi seuraavista vakuutuksista tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta:
|
4. Kun on kyse tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen lähetysten siirroista saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä, toimivaltainen viranomainen voi päättää, että asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa.
5. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että tapauksissa, jotka eivät kuulu asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan, tuoreessa lihassa tai lihavalmisteissa, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, voidaan eläinterveystodistuksen sijasta käyttää terveysmerkkiä tai, tapauksen mukaan, asetuksen (EY) N:o 853/2004 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä tunnistusmerkkiä lähetysten siirroissa muihin jäsenvaltioihin sillä edellytyksellä, että
a) |
tuoreeseen lihaan tai lihavalmisteisiin, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, laitetaan terveysmerkki tai, tapauksen mukaan, tunnistusmerkki joko
|
b) |
eläinterveystodistus korvataan ainoastaan seuraavien lähetysten osalta:
|
c) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen varmistaa, että käytössä on vaihtoehtoinen järjestelmä, jolla varmistetaan, että b alakohdassa tarkoitetut lähetykset ovat jäljitettävissä ja että kyseisten lähetysten osalta noudatetaan tässä asetuksessa säädettyjä afrikkalaiseen sikaruttoon liittyviä erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä. |
6. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
a) |
annettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille linkki toimivaltaisen viranomaisen verkkosivustolle, jossa on luettelo rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevista laitoksista,
|
b) |
pidettävä a alakohdassa tarkoitettu luettelo ajan tasalla. |
20 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet rajoitusvyöhykkeillä II tai III sijaitsevissa pitopaikoissa pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirroissa kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetyksiä kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa tai toiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa ainoastaan, jos tällaisten lähetysten mukana on asetuksen (EU) 2016/429 161 artiklan 1 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyy vähintään toinen seuraavista vakuutuksista tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta:
a) |
”Sukusoluja ja alkioita, jotka on saatu sikaeläimistä, joita on pidetty rajoitusvyöhykkeellä II komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 vahvistettujen afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvien erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden mukaisesti.”; |
b) |
”Sukusoluja ja alkioita, jotka on saatu sikaeläimistä, joita on pidetty rajoitusvyöhykkeellä III komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 vahvistettujen afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvien erityisten taudintorjuntatoimenpiteiden mukaisesti.”. |
Jos kyse on kuitenkin lähetysten siirroista saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä, toimivaltainen viranomainen voi päättää, että eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa, kuten asetuksen (EU) 2016/429 161 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään.
21 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 2 ja 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirroissa kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
Toimijat saavat siirtää rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 2 ja 3 kuuluvien ainesten lähetyksiä kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa tai toiseen jäsenvaltioon 35–40 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa ainoastaan, jos kyseisten lähetysten mukana on
a) |
asetuksen (EU) N:o 142/2011 liitteessä VIII olevassa III luvussa tarkoitettu kaupallinen asiakirja; ja |
b) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu ja asetuksen (EU) N:o 142/2011 liitteessä VIII vahvistettu eläinterveystodistus. |
Jos kyse on kuitenkin saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä tehtävistä siirroista, toimivaltainen viranomainen voi päättää, että eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa, kuten delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 22 artiklan 6 kohdassa säädetään.
4 jakso
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä I pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
22 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä I pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä I pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
a) |
saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan pitopaikkaan, joka on
|
b) |
toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan pitopaikkaan; |
c) |
kolmansiin maihin. |
2. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädettyjä lupia ainoastaan sillä edellytyksellä, että seuraavia noudatetaan:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset. |
5 JAKSO
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
23 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan pitopaikkaan, joka on
a) |
samalla tai toisella rajoitusvyöhykkeellä II; |
b) |
rajoitusvyöhykkeellä I tai III; |
c) |
rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolella. |
2. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädettyjä lupia ainoastaan sillä edellytyksellä, että seuraavia noudatetaan:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa sekä 15, 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että sikaeläimet, joiden siirtoon on saatu tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupa, ovat määräpaikkana olevassa pitopaikassa vähintään delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 liitteessä II afrikkalaisen sikaruton osalta vahvistetun seurantajakson ajan.
24 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan teurastamoon välitöntä teurastusta varten
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan teurastamoon sillä edellytyksellä, että
a) |
pidettävät sikaeläimet siirretään välitöntä teurastusta varten; |
b) |
määräpaikkana oleva teurastamo on nimetty 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
2. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädettyjä lupia ainoastaan sillä edellytyksellä, että seuraavia noudatetaan:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset. |
3. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon silloin, kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut siirrot eivät täytä tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä tai sen ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on ennen luvan myöntämistä arvioinut tällaisesta luvasta johtuvat riskit, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
pidettävät sikaeläimet siirretään välitöntä teurastusta varten ja delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 28 artiklan 2 kohdan, 29 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 29 artiklan 2 kohdan b alakohdan i–v alakohdan mukaisesti; |
c) |
määräpaikkana oleva teurastamo on nimetty 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja se sijaitsee
|
d) |
rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavat sivutuotteet käsitellään tai hävitetään 35 ja 39 artiklan mukaisesti; |
e) |
rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatuja tuoretta lihaa ja lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, siirretään ainoastaan samassa jäsenvaltiossa sijaitsevasta teurastamosta 41 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
25 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle rajoitusvyöhykkeille II tai III toisessa jäsenvaltiossa
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle rajoitusvyöhykkeillä II tai III toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan pitopaikkaan.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädetyt luvat ainoastaan, jos
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa sekä 15, 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
on perustettu 26 artiklan mukainen ohjausmenettely; |
d) |
pidettävät sikaeläimet täyttävät afrikkalaisen sikaruton leviämisen vastaisten toimenpiteiden riskinarvioinnista saadun myönteisen tuloksen pohjalta kaikki sellaiset muut mainittuun tautiin liittyvät asianmukaiset lisätakeet,
|
e) |
pidettävissä sikaeläimissä ei ole lähettävässä pitopaikassa virallisesti vahvistettu afrikkalaisen sikaruton taudinpurkausta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 11 artiklan mukaisesti pidettävien sikaeläinten lähetyksen siirtopäivää edeltäneiden vähintään kahdentoista kuukauden aikana; |
f) |
toimija on ilmoittanut toimivaltaiselle viranomaiselle etukäteen aikomuksestaan siirtää pidettävien sikaeläinten lähetys asetuksen (EU) 2016/429 152 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/688 (17) 96 artiklan mukaisesti. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
a) |
laadittava luettelo pitopaikoista, jotka täyttävät 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut takeet; |
b) |
ilmoitettava pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa komissiolle ja muille jäsenvaltioille 2 kohdan d alakohdan mukaisesti annetuista takeista ja 2 kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti annetusta toimivaltaisten viranomaisten hyväksynnästä. |
4. Tämän artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohdassa säädettyä hyväksyntää ja 3 kohdan b alakohdassa säädettyä välitöntä ilmoittamista koskevaa velvoitetta ei edellytetä, kun lähettävä pitopaikka, kauttakulkupaikat ja määräpaikkana oleva pitopaikka sijaitsevat kaikki rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III ja kyseiset rajoitusvyöhykkeet ovat vierekkäisiä, jolloin varmistetaan, että pidettävien sikaeläinten lähetys siirretään ainoastaan tällaisten rajoitusvyöhykkeiden I, II tai III kautta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 22 artiklan 4 kohdassa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti.
26 artikla
Erityinen ohjausmenettely poikkeuksien myöntämiseksi rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroille kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle rajoitusvyöhykkeille II tai III toisessa jäsenvaltiossa
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on perustettava 25 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetty ohjausmenettely, jotta rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetyksiä voidaan siirtää kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle rajoitusvyöhykkeillä II tai III toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan pitopaikkaan seuraavista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa:
a) |
lähettävä pitopaikka; |
b) |
kauttakulkujäsenvaltiot; |
c) |
määränpäänä oleva pitopaikka. |
2. Lähettävän pitopaikan toimivaltaisen viranomaisen on
a) |
varmistettava, että kukin 1 kohdassa tarkoitetuissa pidettävien sikaeläinten lähetysten siirroissa käytettävä kuljetusväline täyttää seuraavat vaatimukset:
|
b) |
ilmoitettava etukäteen määräpaikkana olevan pitopaikan toimivaltaiselle viranomaiselle ja tarvittaessa kauttakulkujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksestaan lähettää pidettävien sikaeläinten lähetys; |
c) |
perustettava järjestelmä, jossa edellytetään, että toimijat ilmoittavat välittömästi lähettävän pitopaikan sijaintipaikan toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista onnettomuuksista tai häiriöistä niissä kuljetusvälineissä, joita käytetään pidettävien sikaeläinten lähetyksen kuljetukseen; |
d) |
varmistettava hätäsuunnitelman laatiminen, johtamisjärjestely ja tarvittavat järjestelyt 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä varten kaikkien kuljetuksen aikana mahdollisesti tapahtuvien onnettomuuksien, merkittävien häiriöiden tai toimijoiden petollisten toimien varalta. |
27 artikla
Sen asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jossa määräpaikkana oleva pitopaikka sijaitsee, velvollisuudet toisen jäsenvaltion rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetyksissä
Sen asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jossa määräpaikkana oleva pitopaikka sijaitsee, on toisen jäsenvaltion rajoitusvyöhykkeellä II pidettävien sikaeläinten lähetysten osalta
a) |
ilmoitettava lähetyksen saapumisesta lähettävän pitopaikan toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä; |
b) |
varmistettava, että pidettävät sikaeläimet joko
|
6 JAKSO
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
28 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä ja kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle rajoitusvyöhykkeelle I tai II saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi poikkeuksellisissa olosuhteissa, kun sikaeläimiä pitävässä pitopaikassa ilmenee tällaisen kiellon seurauksena eläinten hyvinvointiin liittyviä ongelmia, sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella rajoitusvyöhykkeellä II, tai jos kyseisessä jäsenvaltiossa ei ole rajoitusvyöhykettä II, rajoitusvyöhykkeellä I sijaitsevaan pitopaikkaan sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
määräpaikkana oleva pitopaikka kuuluu samaan toimitusketjuun, ja pidettäviä sikaeläimiä on siirrettävä tuotantosyklin saattamiseksi päätökseen. |
2. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan pitopaikkaan sillä edellytyksellä, että seuraavia noudatetaan:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että pidettäviä sikaeläimiä ei siirretä rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III sijaitsevasta määräpaikkana olevasta pitopaikasta vähintään delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 liitteessä II afrikkalaisen sikaruton osalta vahvistetun seurantajakson aikana.
29 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle välitöntä teurastusta varten saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi poikkeuksellisissa olosuhteissa, kun sikaeläinten pitopaikassa ilmenee kyseisen kiellon seurauksena eläinten hyvinvointiin liittyviä ongelmia ja kun rajoitusvyöhykkeellä III sijaitsevien ja 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen teurastamojen teurastuskapasiteetissa on logistisia ongelmia tai kun rajoitusvyöhykkeellä III ei ole nimettyjä teurastamoita, sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot välitöntä teurastusta varten kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyyn, samassa jäsenvaltiossa mahdollisimman lähellä lähettävää pitopaikkaa olevaan teurastamoon, joka sijaitsee
a) |
rajoitusvyöhykkeellä II; |
b) |
rajoitusvyöhykkeellä I, jos eläimiä ei ole mahdollista teurastaa rajoitusvyöhykkeellä II; |
c) |
rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolella, jos eläimiä ei ole mahdollista teurastaa kyseisillä rajoitusvyöhykkeillä. |
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädetyn luvan ainoastaan, jos
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että
a) |
pidettävät sikaeläimet lähetetään 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimettyyn teurastamoon välitöntä teurastusta varten; |
b) |
rajoitusvyöhykkeeltä III peräisin olevat sikaeläimet pidetään niiden saavuttua nimettyyn teurastamoon erillään muista sikaeläimistä ja teurastetaan joko
|
c) |
rajoitusvyöhykkeeltä III peräisin olevien sikaeläinten teurastuksen jälkeen ja ennen muiden pidettävien sikaeläinten teurastuksen aloittamista teurastamo puhdistetaan ja desinfioidaan asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ohjeiden mukaisesti. |
4. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että
a) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä, jotka siirretään kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle, saatavat sivutuotteet käsitellään tai hävitetään 35 ja 40 artiklan mukaisesti; |
b) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä, jotka siirretään rajoitusvyöhykkeen III ulkopuolelle, saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, käsitellään ja varastoidaan 43 artiklan d alakohdan mukaisesti. |
5. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon silloin, kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut siirrot eivät täytä tämän artiklan 2 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on ennen luvan myöntämistä arvioinut tällaisesta luvasta johtuvat riskit, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
pidettävät sikaeläimet siirretään välitöntä teurastusta varten delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 29 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdassa säädetyin edellytyksin ja sen 28 artiklan 2 kohdan ja 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
c) |
määräpaikkana oleva teurastamo on nimetty 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja se sijaitsee
|
d) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavat sivutuotteet käsitellään tai hävitetään 35, 38 ja 40 artiklan mukaisesti; |
e) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavia tuoretta lihaa ja lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, siirretään ainoastaan samassa jäsenvaltiossa sijaitsevasta teurastamosta 41 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti. |
30 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan teurastamoon välitöntä teurastusta varten
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sijaitsevaan teurastamoon sillä edellytyksellä, että
a) |
pidettävät sikaeläimet siirretään välitöntä teurastusta varten; |
b) |
määräpaikkana oleva teurastamo
|
c) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavat sivutuotteet käsitellään tai hävitetään 35, 38 ja 40 artiklan mukaisesti; |
d) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavia tuoretta lihaa ja lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, siirretään ainoastaan samassa jäsenvaltiossa sijaitsevasta teurastamosta 43 artiklan d alakohdan mukaisesti. |
2. Toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädettyjä lupia ainoastaan sillä edellytyksellä, että seuraavia noudatetaan:
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa säädetyt yleiset edellytykset; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 16 ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset. |
3. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon silloin, kun tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot eivät täytä tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot kyseisellä rajoitusvyöhykkeellä sijaitsevaan teurastamoon sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on ennen luvan myöntämistä arvioinut tällaisesta luvasta johtuvat riskit, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
pidettävät sikaeläimet siirretään välitöntä teurastusta varten; |
c) |
määräpaikkana oleva teurastamo
|
d) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavat sivutuotteet käsitellään tai hävitetään 35, 38 ja 40 artiklan mukaisesti; |
e) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatava tuore liha merkitään ja siirretään jalostuslaitokseen delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 33 artiklan 2 kohdassa säädettyjen sellaisten erityisedellytysten mukaisesti, jotka koskevat luvan myöntämistä luetteloituihin lajeihin kuuluvista pidettävistä eläimistä saatavan tuoreen lihan lähetysten siirroille tietyistä laitoksista, jotta sille voidaan tehdä jokin kyseisen asetuksen liitteessä VII vahvistetuista asiaankuuluvista riskinvähentämiskäsittelyistä. |
7 JAKSO
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin näiden rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevään hyväksyttyyn laitokseen
31 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirtoihin eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevään hyväksyttyyn laitokseen, joka sijaitsee rajoitusvyöhykkeellä I, II tai III tai niiden ulkopuolella saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
1. Poikkeuksena 9 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III pidettävien sikaeläinten lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III tai niiden ulkopuolella samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan eläimistä saatavia sivutuotteita käsittelevään hyväksyttyyn laitokseen, jossa
a) |
pidettävät sikaeläimet lopetetaan viipymättä; ja |
b) |
tästä syntyvät eläimistä saatavat sivutuotteet hävitetään asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti. |
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi myöntää 1 kohdassa säädetyn luvan ainoastaan, jos
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa ja 17 artiklassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät. |
8 JAKSO
Erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirroille kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle
32 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä saman asianomaisen jäsenvaltion alueelle
Poikkeuksena 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeellä II sijaitsevasta sukusolujen ja alkioiden rekisteröidystä tai hyväksytystä pitopaikasta toiselle rajoitusvyöhykkeelle II tai rajoitusvyöhykkeille I tai III tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sillä edellytyksellä, että
a) |
sukusolut ja alkiot on kerätty tai tuotettu, käsitelty ja varastoitu pitopaikoissa ja saatu pidettävistä sikaeläimistä, jotka ovat 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 5 kohdassa sekä 16 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia; |
b) |
sikaeläinten luovuttajaurokset ja luovuttajanaaraat on pidetty sukusolujen ja alkioiden pitopaikoissa, joihin ei ole tuotu muita pidettäviä sikaeläimiä rajoitusvyöhykkeillä II sijaitsevista sellaisista pitopaikoista, jotka eivät täytä 15 ja 16 artiklassa säädettyjä yleisiä lisäedellytyksiä, eikä rajoitusvyöhykkeillä III sijaitsevista pitopaikoista vähintään 30 päivän aikana ennen sukusolujen ja alkioiden keräys- tai tuotantopäivää. |
33 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirroille kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä saman asianomaisen jäsenvaltion alueelle
Poikkeuksena 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeellä III sijaitsevasta sukusolujen ja alkioiden hyväksytystä pitopaikasta toiselle rajoitusvyöhykkeelle III tai rajoitusvyöhykkeille I tai II tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sillä edellytyksellä, että
a) |
sukusolut ja alkiot on kerätty tai tuotettu, käsitelty ja varastoitu pitopaikoissa ja saatu pidettävistä sikaeläimistä, jotka ovat 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 5 kohdassa sekä 16 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia; |
b) |
sikaeläinten luovuttajaurokset ja luovuttajanaaraat on pidetty sukusolujen ja alkioiden hyväksytyissä pitopaikoissa
|
c) |
kaikille sukusolujen ja alkioiden hyväksytyssä pitopaikassa oleville pidettäville sikaeläimille on tehty toivotuin tuloksin laboratoriotutkimus afrikkalaisen sikaruton varalta vähintään kerran vuodessa. |
34 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä rajoitusvyöhykkeelle II tai III toisessa jäsenvaltiossa
1. Poikkeuksena 10 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeellä II sijaitsevasta sukusolujen ja alkioiden hyväksytystä pitopaikasta rajoitusvyöhykkeille II tai III toisen asianomaisen jäsenvaltion alueella sillä edellytyksellä, että
a) |
sukusolut ja alkiot on kerätty tai tuotettu, käsitelty ja varastoitu sukusolujen ja alkioiden pitopaikoissa 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa ja 16 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
b) |
sikaeläinten luovuttajaurokset ja luovuttajanaaraat on pidetty sukusolujen ja alkioiden hyväksytyissä pitopaikoissa
|
c) |
sukusolujen ja alkioiden lähetykset täyttävät afrikkalaisen sikaruton leviämisen vastaisten toimenpiteiden riskinarvioinnista saadun toivotun tuloksen pohjalta kaikki muut asianmukaiset eläinten terveyttä koskevat takeet,
|
d) |
kaikille lähettävässä sukusolujen ja alkioiden hyväksytyssä pitopaikassa oleville pidettäville sikaeläimille tehdään toivotuin tuloksin laboratoriotutkimus afrikkalaisen sikaruton varalta vähintään kerran vuodessa. |
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
a) |
laadittava luettelo sukusolujen ja alkioiden hyväksytyistä pitopaikoista, jotka ovat tämän artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisia ja joille on myönnetty lupa sukusolujen ja alkioiden lähetysten siirtoihin kyseisen asianomaisen jäsenvaltion rajoitusvyöhykkeeltä II toisen asianomaisen jäsenvaltion rajoitusvyöhykkeille II ja III; tällaiseen luetteloon on sisällytettävä tiedot, jotka asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on säilytettävä sikaeläinten sukusolujen ja alkioiden hyväksytyistä pitopaikoista, kuten delegoidun asetuksen (EU) 2020/686 7 artiklassa säädetään; |
b) |
asetettava a alakohdassa tarkoitettu luettelo julkisesti saataville verkkosivustollaan ja pidettävä se ajan tasalla; |
c) |
annettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille linkki b alakohdassa tarkoitetulle verkkosivustolle. |
9 JAKSO
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
35 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle samassa jäsenvaltiossa tapahtuvaa käsittelyä tai hävittämistä varten
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle toimivaltaisen viranomaisen hyväksymään laitokseen, joka sijaitsee rajoitusvyöhykkeen II tai III ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa, jotta ne asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetulla tavalla käsitellään, hävitetään jätteenä polttamalla taikka hävitetään tai hyödynnetään rinnakkaispolttamalla, sillä edellytyksellä, että kukin kuljetusväline on varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden siirroista vastaavan liikenteenharjoittajan on
a) |
annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
3. Toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdassa tarkoitettu satelliittinavigointijärjestelmä korvataan kuljetusvälineen erillisellä sinetöinnillä, sillä edellytyksellä, että
a) |
rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetyksiä siirretään ainoastaan saman jäsenvaltion sisällä 1 kohdassa tarkoitettuja käyttötarkoituksia varten; |
b) |
virkaeläinlääkäri on sinetöinyt kunkin kuljetusvälineen välittömästi sen jälkeen, kun eläimistä saatavien sivutuotteiden lähetys on lastattu; ainoastaan jäsenvaltion virkaeläinlääkäri tai lainvalvontaviranomainen voi, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä, rikkoa sinetin ja korvata sen tarvittaessa uudella. |
4. Poiketen siitä, mitä 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää sallia tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirrot asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaisesti hyväksytyn väliaikaisen keräyslaitoksen kautta sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on arvioinut tällaisista siirroista johtuvat riskit, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
eläimistä saatavat sivutuotteet siirretään ainoastaan hyväksyttyyn väliaikaiseen keräyslaitokseen, joka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa, mahdollisimman lähellä lähettävää laitosta. |
36 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavan lannan lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle samassa jäsenvaltiossa
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavan lannan, mukaan lukien kuivikkeet ja käytetyt pehkut, lähetysten siirrot kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa sijaitsevalle kaatopaikalle delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 51 artiklassa säädettyjen erityisedellytysten mukaisesti.
2. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavan lannan, mukaan lukien kuivikkeet ja käytetyt pehkut, lähetysten siirrot käsiteltäväksi tai hävitettäväksi kyseisiä tarkoituksia varten hyväksytyssä laitoksessa saman jäsenvaltion alueella asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun lannan, mukaan lukien kuivikkeet ja käytetyt pehkut, lähetysten siirroista vastaavan liikenteenharjoittajan on
a) |
annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
4. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu satelliittinavigointijärjestelmä korvataan kuljetusvälineen erillisellä sinetöinnillä, sillä edellytyksellä, että virkaeläinlääkäri sinetöi kunkin kuljetusvälineen välittömästi sen jälkeen, kun 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu lannan, mukaan lukien kuivikkeet ja käytetyt pehkut, lähetys on lastattu.
Ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion virkaeläinlääkäri tai lainvalvontaviranomainen voi, kyseisen toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä, rikkoa sinetin ja korvata sen tarvittaessa uudella.
37 artikla
Erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeillä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohdassa tarkoitettua eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyä varten samassa jäsenvaltiossa
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle laitokseen, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohdassa tarkoitettuun jatkokäsittelyyn jalostetuksi rehuksi, käsitellyn lemmikkieläinten ruoan valmistukseen ja johdettujen tuotteiden valmistukseen rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi taikka eläimistä saatavien sivutuotteiden muuntamiseen biokaasuksi tai kompostiksi ja joka sijaitsee rajoitusvyöhykkeen II ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa, sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset ovat peräisin pidettävistä sikaeläimistä ja pitopaikoista, jotka ovat 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 artiklassa säädettyjen yleisten edellytysten mukaisia; |
d) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset on saatu rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä, jotka teurastetaan joko
|
e) |
kuljetusväline on erikseen varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa; |
f) |
luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetykset siirretään 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetystä teurastamosta tai muusta elintarvikealan toimijoiden laitoksesta suoraan
|
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen luokkaan 3 kuuluvien ainesten siirroista vastaavan liikenteenharjoittajan on
a) |
annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu satelliittinavigointijärjestelmä korvataan kuljetusvälineen erillisellä sinetöinnillä, sillä edellytyksellä, että
a) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset
|
b) |
virkaeläinlääkäri on sinetöinyt kunkin kuljetusvälineen välittömästi sen jälkeen, kun 1 kohdassa tarkoitettu luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetys on lastattu. |
Ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion virkaeläinlääkäri tai lainvalvontaviranomainen voi, kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä, rikkoa sinetin ja korvata sen tarvittaessa uudella.
38 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 2 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvaa käsittelyä ja hävittämistä varten
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 2 kuuluvien ainesten, muun kuin tämän asetuksen 36 artiklassa tarkoitettujen lannan sekä kuivikkeiden ja käytettyjen pehkujen, lähetysten siirrot käsittelylaitokseen asetuksen (EU) N:o 142/2011 liitteessä IV olevassa III luvussa vahvistetuilla menetelmillä 1–5 tapahtuvaa käsittelyä varten tai asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuun poltto- tai rinnakkaispolttolaitokseen toisessa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
kuljetusväline on erikseen varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa. |
2. Liikenteenharjoittajan, joka vastaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen luokkaan 2 kuuluvien ainesten, lukuun ottamatta 36 artiklassa tarkoitettuja lantaa sekä kuivikkeita ja käytettyjä pehkuja, lähetysten siirroista, on
a) |
annettava asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; ja |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
3. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun luokkaan 2 kuuluvan aineksen, lukuun ottamatta tämän asetuksen 36 artiklassa tarkoitettuja lantaa sekä kuivikkeita ja käytettyjä pehkuja, lähetyksen lähtö- ja määräjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava lähetyksen valvonta asetuksen (EY) N:o 1069/2009 48 artiklan mukaisesti.
39 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvaa lisäkäsittelyä tai muuntamista varten
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle laitokseen, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohdassa tarkoitettua luokkaan 3 kuuluvien ainesten käsittelyä varten jalostetun rehun, käsitellyn lemmikkieläinten ruoan tai rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi tarkoitettujen johdettujen tuotteiden tuottamiseen tai luokkaan 3 kuuluvien ainesten muuntamiseen biokaasuksi tai kompostiksi ja joka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa, sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset ovat peräisin pidettävistä sikaeläimistä ja pitopaikoista, jotka ovat 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 artiklassa säädettyjen yleisten edellytysten mukaisia; |
d) |
edellä 1 kohdassa tarkoitetut luokkaan 3 kuuluvat ainekset on saatu rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä, jotka teurastetaan joko
|
e) |
kuljetusväline on erikseen varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa; |
f) |
eläimistä saatavat sivutuotteet siirretään 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetystä teurastamosta tai muusta elintarvikealan toimijoiden laitoksesta suoraan
|
2. Luokkaan 3 kuuluvan aineksen lähetysten siirroista vastaavan liikenteenharjoittajan on
a) |
annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; ja |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
40 artikla
Erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeillä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohdassa tarkoitettua eläimistä saatavien sivutuotteiden käsittelyä varten samassa jäsenvaltiossa
1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle laitokseen, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1069/2009 24 artiklan 1 kohdan a, e ja g alakohdassa tarkoitettuun käsitellyn lemmikkieläinten ruoan valmistukseen, johdettujen tuotteiden valmistukseen rehuketjun ulkopuolella käytettäväksi taikka luokkaan 3 kuuluvien ainesten muuntamiseen biokaasuksi tai kompostiksi ja joka sijaitsee rajoitusvyöhykkeen III ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa, sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset ovat peräisin pidettävistä sikaeläimistä ja pitopaikoista, jotka ovat 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 artiklassa säädettyjen yleisten edellytysten mukaisia; |
d) |
luokkaan 3 kuuluvat ainekset on saatu rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä, jotka teurastetaan 29 tai 30 artiklan mukaisesti; |
e) |
kuljetusväline on erikseen varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa; |
f) |
luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetykset siirretään 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetystä teurastamosta tai muusta elintarvikealan toimijoiden laitoksesta suoraan
|
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetysten siirroista vastaavan liikenteenharjoittajan on
a) |
annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista satelliittinavigointijärjestelmän avulla; |
b) |
säilytettävä sähköinen kirjanpito tällaisesta siirrosta vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtopäivästä. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu satelliittinavigointijärjestelmä korvataan kuljetusvälineen erillisellä sinetöinnillä, sillä edellytyksellä, että
a) |
luokkaan 3 kuuluvia aineksia siirretään ainoastaan saman jäsenvaltion sisällä 1 kohdassa tarkoitettuja käyttötarkoituksia varten; |
b) |
virkaeläinlääkäri on sinetöinyt kunkin kuljetusvälineen välittömästi sen jälkeen, kun 1 kohdassa tarkoitettu luokkaan 3 kuuluvien ainesten lähetys on lastattu; |
Ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion virkaeläinlääkäri tai lainvalvontaviranomainen voi, kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnällä, rikkoa sinetin ja korvata sen tarvittaessa uudella.
10 JAKSO
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirtoihin kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
41 artikla
Erityiset edellytykset luvan antamiseksi rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
1. Poikkeuksena 12 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on saatu sellaisissa pitopaikoissa pidettävistä sikaeläimistä, jotka ovat 14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa, 15 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 16 artiklassa vahvistettujen yleisten lisäedellytysten mukaisia; |
c) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tuotettu 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyissä laitoksissa. |
2. Poikkeuksena 12 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin, jos tämän artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella sillä edellytyksellä, että
a) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tuotettu 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyissä laitoksissa; |
b) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on joko
|
42 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirtoihin kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin
Poikkeuksena 12 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on saatu sellaisissa pitopaikoissa pidettävistä sikaeläimistä, jotka ovat seuraavissa vahvistettujen yleisten edellytysten mukaisia:
|
d) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tuotettu 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyissä laitoksissa. |
43 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla annetaan lupa rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirtoihin muille rajoitusvyöhykkeille I, II ja III tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisille alueille samassa jäsenvaltiossa
Poikkeuksena 12 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, lähetysten siirrot muille rajoitusvyöhykkeille I, II ja III tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisille alueille samassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että
a) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 43 artiklan 2–7 kohdassa vahvistetut yleiset edellytykset täyttyvät; |
b) |
14 artiklan 2 kohdassa säädetyt yleiset lisäedellytykset täyttyvät; |
c) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on saatu sikaeläimistä, jotka
|
d) |
tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tuotettu 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetyissä laitoksissa; ja joko
|
IV LUKU
AFRIKKALAISTA SIKARUTTOA KOSKEVAT ERITYISET RISKINVÄHENTÄMISTOIMENPITEET ASIANOMAISESSA JÄSENVALTIOSSA TOIMIVIEN ELINTARVIKEYRITYSTEN OSALTA
44 artikla
Teurastamojen, leikkaamojen, kylmävarastojen, lihanjalostuslaitosten ja riistankäsittelylaitosten erityinen nimeäminen
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on elintarvikealan toimijan hakemuksesta nimettävä laitokset seuraavia varten:
a) |
rajoitusvyöhykkeiltä II ja III peräisin olevien pidettävien sikaeläinten välitön teurastus
|
b) |
rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, leikkaaminen, jalostus ja varastointi 41, 42 ja 43 artiklan mukaisesti; |
c) |
asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevan 1 kohdan 1.18 alakohdassa tarkoitettu riistan valmistelu ja tämän asetuksen 51 ja 52 artiklassa säädetty luonnonvaraisista sikaeläimistä rajoitusvyöhykkeiltä I, II tai III saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden jalostus ja varastointi; |
d) |
asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä I olevan 1 kohdan 1.18 alakohdassa tarkoitettu riistan valmistelu ja tämän asetuksen 51 ja 52 artiklassa säädetty luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden jalostus ja varastointi, jos kyseiset laitokset sijaitsevat rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III. |
2. Toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdassa tarkoitettua nimeämistä ei vaadita laitoksilta, jotka jalostavat, leikkaavat ja varastoivat rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävistä sikaeläimistä ja luonnonvaraisista sikaeläimistä rajoitusvyöhykkeiltä I, II tai III saatavia tuoretta lihaa ja lihavalmisteita, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, eikä 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetulta laitokselta sillä edellytyksellä, että
a) |
sikaeläimistä saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, merkitään tällaisissa laitoksissa erityisellä terveysmerkillä tai, tapauksen mukaan, 47 artiklassa tarkoitetulla tunnistusmerkillä; |
b) |
näistä laitoksista peräisin olevat sikaeläimistä saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, on tarkoitettu ainoastaan samaan asianomaiseen jäsenvaltioon; |
c) |
näistä laitoksista peräisin olevia sikaeläimistä saatavia sivutuotteita käsitellään tai hävitetään ainoastaan 35 artiklan mukaisesti samassa jäsenvaltiossa. |
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
a) |
annettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille linkki toimivaltaisen viranomaisen verkkosivustolle, jossa on luettelo 1 kohdassa tarkoitetuista nimetyistä laitoksista ja niiden toiminnasta; |
b) |
pidettävä a alakohdassa tarkoitettu luettelo ajan tasalla. |
45 artikla
Erityiset edellytykset laitosten nimeämiseksi rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävien sikaeläinten välitöntä teurastusta varten
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi nimetä laitoksia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävien sikaeläinten välitöntä teurastusta varten ainoastaan sillä edellytyksellä, että noudatetaan seuraavia edellytyksiä:
a) |
rajoitusvyöhykkeiden II ja III ulkopuolella pidettävien sikaeläinten ja sellaisten rajoitusvyöhykkeillä II tai III pidettävien sikaeläinten, joita 24, 29 ja 30 artiklan mukaisesti sallitut siirrot koskevat, teurastaminen sekä niistä saatavien tuotteiden tuotanto ja varastointi toteutetaan erillään rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III pidettävien sikaeläinten teurastamisesta ja niistä saatavien tuotteiden tuotannosta ja varastoinnista, kun nämä eivät ole seuraavien soveltuvien vaatimusten mukaisia:
|
b) |
laitoksen toimijalla on käytössä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymät dokumentoidut ohjeet tai menettelyt, joilla varmistetaan, että a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
46 artikla
Erityiset edellytykset laitosten nimeämiseksi rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, leikkaamista, jalostamista ja varastointia varten
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi nimetä laitoksia rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, leikkaamista, jalostamista ja varastointia varten ainoastaan, jos seuraavia edellytyksiä noudatetaan:
a) |
rajoitusvyöhykkeiden II ja III ulkopuolella pidettävistä sikaeläimistä ja rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan ja lihavalmisteiden, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, leikkaaminen, jalostaminen ja varastointi toteutetaan erillään sellaisista rajoitusvyöhykkeillä II ja III pidettävistä sikaeläimistä saatavista tuoreesta lihasta ja lihavalmisteista, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, jotka eivät ole seuraavien asiaankuuluvien edellytysten mukaisia:
|
b) |
laitoksen toimijalla on käytössä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen hyväksymät dokumentoidut ohjeet tai menettelyt, joilla varmistetaan, että a alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
47 artikla
Erityiset terveys- tai tunnistusmerkit
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että seuraavat eläinperäiset tuotteet merkitään 2 kohdan mukaisesti:
a) |
rajoitusvyöhykkeellä III pidettävistä sikaeläimistä saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, 43 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti; |
b) |
rajoitusvyöhykkeellä II pidettävistä sikaeläimistä saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, kuivatut tai suolatut rakot ja suolet mukaan luettuina, jos näiden hyödykkeiden lähetysten siirtojen sallimista rajoitusvyöhykkeen II ulkopuolelle koskevat, 41 artiklan 1 kohdassa vahvistetut erityiset edellytykset eivät täyty, kuten 24 artiklan 3 kohdan e alakohdassa ja 41 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa säädetään; |
c) |
luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavat tuore liha ja lihavalmisteet, jotka siirretään rajoitusvyöhykkeen I sisällä tai kyseisen rajoitusvyöhykkeen ulkopuolelle 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetystä laitoksesta, kuten 52 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetään. |
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ja tarvittaessa elintarvikealan toimijoiden on varmistettava, että
a) |
tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin eläinperäisiin tuotteisiin, jotka on tarkoitettu siirrettäväksi ainoastaan saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä, kiinnitetään asetuksen (EY) N:o 853/2004 5 artiklan 1 kohdassa säädetty terveysmerkki tai, tapauksen mukaan, tunnistusmerkki, johon on lisätty kaksi samansuuntaista vinoviivaa; |
b) |
sen jälkeen, kun eläinperäiset tuotteet on merkitty tämän artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, terveysmerkkiä tai, tapauksen mukaan, asetuksen (EY) N:o 853/2004 5 artiklan 1 kohdassa säädettyä tunnistusmerkkiä varten vaaditut tiedot ovat edelleen täysin luettavissa. |
3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan käyttää muunlaista erityistä terveysmerkkiä tai, tapauksen mukaan, tunnistusmerkkiä, joka ei ole soikea ja jota ei voida sekoittaa asetuksen (EY) N:o 853/2004 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn terveysmerkkiin tai tunnistusmerkkiin, kahdentoista kuukauden ajan tämän asetuksen julkaisupäivästä.
V LUKU
LUONNONVARAISIIN SIKAELÄIMIIN JÄSENVALTIOISSA SOVELLETTAVAT ERITYISET TAUDINTORJUNTATOIMENPITEET
48 artikla
Toimijoihin sovellettavat luonnonvaraisten sikaeläinten lähetysten siirtoja koskevat erityiset kiellot
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kiellettävä toimijoilta delegoidun asetuksen (EU) 2020/688 101 artiklassa säädetyt luonnonvaraisten sikaeläinten lähetysten siirrot
a) |
kyseisen jäsenvaltion koko alueella; |
b) |
kyseisen jäsenvaltion koko alueelta
|
49 artikla
Erityiset kiellot, jotka koskevat luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden, eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirtoja rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kiellettävä luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden, eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III sisällä ja niiden ulkopuolelle.
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kiellettävä luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden, eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja niiden ulkopuolelle, jos ne on
a) |
tarkoitettu yksityiseen kotikäyttöön; |
b) |
saatu metsästäjiltä, jotka toimittavat luonnonvaraista sikaeläinriistaa tai luonnonvaraisen sikaeläinriistan lihaa pieninä määrinä suoraan lopulliselle kuluttajalle tai paikallisille vähittäisliikkeille, jotka toimittavat tuotteet suoraan lopulliselle kuluttajalle, kuten asetuksen (EY) N:o 853/2004 1 artiklan 3 kohdan e alakohdassa säädetään. |
50 artikla
Yleiset kiellot, jotka koskevat afrikkalaisen sikaruton leviämisriskiksi katsottavia luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuotteiden ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirtoja
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi kieltää luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden niistä saatavien tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirrot saman jäsenvaltion alueella, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että on olemassa riski afrikkalaisen sikaruton leviämisestä kyseisiin luonnonvaraisiin sikaeläimiin tai niistä saataviin tuotteisiin tai kyseisistä luonnonvaraisista sikaeläimistä tai niistä saatavista tuotteista tai näiden kautta.
51 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla sallitaan luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien lihavalmisteiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Poikkeuksena 49 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kieltoon asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III tai kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle tapahtuvat luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien lihavalmisteiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevista laitoksista
a) |
muille rajoitusvyöhykkeille I, II tai III samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa; |
b) |
rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa; ja |
c) |
muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin. |
2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia 1 kohdassa tarkoitetut luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien lihavalmisteiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II tai III sijaitsevista laitoksista ainoastaan sillä edellytyksellä, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:
a) |
afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustesti on tehty jokaiselle luonnonvaraiselle sikaeläimelle, jota käytetään lihavalmisteiden tuotantoon ja jalostukseen rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III; |
b) |
toimivaltainen viranomainen on saanut a alakohdassa tarkoitettujen afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustestien negatiiviset tulokset ennen c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua käsittelyä; |
c) |
luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavat lihavalmisteet täyttävät seuraavat vaatimukset:
|
52 artikla
Erityiset edellytykset poikkeuksille, joilla sallitaan luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen siirrot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja rajoitusvyöhykkeen I ulkopuolelle
1. Poikkeuksena 49 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeen I sisällä ja kyseiseltä rajoitusvyöhykkeeltä muille rajoitusvyöhykkeille I, II ja III tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisille alueille samassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että
a) |
afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustesti on tehty jokaiselle luonnonvaraiselle sikaeläimelle ennen kyseisestä luonnonvaraisesta sikaeläimestä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden lähetyksen siirtoa; |
b) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on saanut a alakohdassa tarkoitettujen afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustestien negatiiviset tulokset ennen lähetyksen siirtoa; |
c) |
luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavat tuore liha, lihavalmisteet ja kaikki muut eläinperäiset tuotteet ja ihmisravinnoksi tarkoitetut luonnonvaraisten sikaeläinten ruhot siirretään rajoitusvyöhykkeellä I tai sen ulkopuolelle samassa jäsenvaltiossa
|
2. Poikkeuksena 49 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirrot saman jäsenvaltion rajoitusvyöhykkeillä II ja III sillä edellytyksellä, että
a) |
afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustesti on tehty jokaiselle luonnonvaraiselle sikaeläimelle ennen kyseisestä luonnonvaraisesta sikaeläimestä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden tai kyseisen ihmisravinnoksi tarkoitetun luonnonvaraisen sikaeläimen ruhon lähetyksen siirtoa; |
b) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on saanut a alakohdassa tarkoitettujen afrikkalaisen sikaruton taudinaiheuttajan tunnistustestien negatiiviset tulokset ennen lähetyksen siirtoa; |
c) |
luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavat tuore liha, lihavalmisteet ja kaikki muut eläinperäiset tuotteet sekä ihmisravinnoksi tarkoitetut luonnonvaraisten sikaeläinten ruhot siirretään rajoitusvyöhykkeiden II ja III sisällä samassa jäsenvaltiossa
|
3. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää, että 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja taudinaiheuttajan tunnistustestejä ei vaadita rajoitusvyöhykkeellä I, II tai III sillä edellytyksellä, että
a) |
asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen arvioi asianmukaisen ja jatkuvan seurannan perusteella afrikkalaisen sikaruton erityistä epidemiologista tilannetta ja siihen liittyviä riskejä tietyllä rajoitusvyöhykkeellä tai rajoitusvyöhykkeen osassa, ja arviointi on osoittanut, että afrikkalaisen sikaruton leviämisriski on merkityksetön; |
b) |
edellä a alakohdassa tarkoitettua arviointia tarkastellaan säännöllisesti uudelleen
|
c) |
luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetys siirretään ainoastaan
|
53 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetysten siirroissa rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III
Toimijat voivat siirtää luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien tuoreen lihan, lihavalmisteiden ja kaikkien muiden eläinperäisten tuotteiden sekä ihmisravinnoksi tarkoitettujen luonnonvaraisten sikaeläinten ruhojen lähetyksiä rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III ainoastaan
a) |
51 ja 52 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa; ja |
b) |
jos tällaisten lähetysten mukana on delegoidun asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdassa säädetty eläinterveystodistus, johon sisältyvät
|
Jos kyse on kuitenkin tällaisten lähetysten siirroista saman asianomaisen jäsenvaltion sisällä, toimivaltainen viranomainen voi päättää, että eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa, kuten delegoidun asetuksen (EU) 2016/429 167 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään.
54 artikla
Erityiset edellytykset luvan antamiseksi luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden lähetysten siirtoihin rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle
1. Poikkeuksena 49 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien johdettujen tuotteiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III sisällä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle muille rajoitusvyöhykkeille I, II ja III tai rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisille alueille samassa jäsenvaltiossa ja muihin jäsenvaltioihin sillä edellytyksellä, että niille on tehty riskinvähentämiskäsittely, jolla varmistetaan, että johdetut tuotteet eivät aiheuta afrikkalaisen sikaruton leviämisriskiä.
2. Poikkeuksena 49 artiklan 1 kohdassa säädettyihin kieltoihin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi sallia luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirrot rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III sisällä ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolelle muille rajoitusvyöhykkeille I, II ja III ja rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolisille alueille samassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että
a) |
eläimistä saatavat sivutuotteet kerätään, kuljetetaan ja hävitetään asetuksen (EY) N:o 1069/2009 mukaisesti; |
b) |
rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle tapahtuvien siirtojen osalta kuljetusväline on erikseen varustettu satelliittinavigointijärjestelmällä, jotta sen reaaliaikainen sijainti voidaan määrittää, välittää ja tallentaa; liikenteenharjoittajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus valvoa kuljetusvälineen reaaliaikaista liikkumista ja säilytettävä siirtoa koskeva sähköinen kirjanpito vähintään kahden kuukauden ajan lähetyksen siirtohetkestä. |
55 artikla
Toimijoita eläinterveystodistusten osalta koskevat velvollisuudet luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetysten siirroissa rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle saman asianomaisen jäsenvaltion alueella
Toimijat saavat siirtää luonnonvaraisista sikaeläimistä saatavien sivutuotteiden lähetyksiä rajoitusvyöhykkeiden I, II ja III ulkopuolelle samassa asianomaisessa jäsenvaltiossa 54 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa ainoastaan, jos kyseisten lähetysten mukana on
a) |
asetuksen (EU) N:o 142/2011 liitteessä VIII olevassa III luvussa tarkoitettu kaupallinen asiakirja; ja |
b) |
delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu eläinterveystodistus. |
Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin päättää, että eläinterveystodistusta ei tarvitse antaa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 22 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.
56 artikla
Luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat afrikkalaisen sikaruton leviämisen estämiseksi unionissa
1. Kaikkien jäsenvaltioiden on laadittava kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka koskevat luonnonvaraisten sikaeläinten populaatioita niiden alueella ja joilla pyritään välttämään afrikkalaisen sikaruton leviäminen unionissa, jäljempänä ’kansalliset toimintasuunnitelmat’, jotta voidaan varmistaa
a) |
korkeatasoinen tautitietoisuus ja tautiin varautuminen siltä osin kuin on kyse riskeistä, jotka liittyvät afrikkalaisen sikaruton leviämiseen luonnonvaraisten sikaeläinten välityksellä; |
b) |
afrikkalaisen sikaruton ehkäiseminen, rajoittaminen, torjunta ja hävittäminen; |
c) |
luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevat koordinoidut toimet, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisten eläinten aiheuttamat afrikkalaisen sikaruton leviämiseen liittyvät riskit. |
2. Kansalliset toimintasuunnitelmat on laadittava liitteessä IV vahvistettujen vähimmäisvaatimusten mukaisesti.
3. Jäsenvaltio voi päättää olla laatimatta kansallista toimintasuunnitelmaa, jos asianmukaisessa ja jatkuvassa seurannassa ei ole ilmennyt näyttöä luonnonvaraisten sikaeläinten pysyvästä esiintymisestä kyseisessä jäsenvaltiossa.
4. Jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmiensa puitteissa toteuttamien toimenpiteiden on tarvittaessa oltava yhteensopivia direktiiveissä 2009/147/EY ja 92/43/ETY vahvistettujen unionin ympäristösääntöjen, mukaan lukien luonnonsuojeluvaatimukset, kanssa.
5. Jäsenvaltioiden on esitettävä kansalliset toimintasuunnitelmat ja niiden täytäntöönpanon vuotuiset tulokset komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
VI LUKU
JÄSENVALTIOIDEN ERITYISET TIEDOTUS- JA KOULUTUSVELVOLLISUUDET
57 artikla
Asianomaisten jäsenvaltioiden erityiset tiedotusvelvollisuudet
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että ainakin rautatie-, linja-auto-, lentoliikenne- ja satamatoiminnan harjoittajia, matkatoimistoja, metsästysmatkojen järjestäjiä ja postipalvelujen tarjoajia vaaditaan kiinnittämään asiakkaidensa huomio tässä asetuksessa säädettyihin erityisiin taudintorjuntatoimenpiteisiin tiedottamalla tärkeimmistä 9, 11, 12, 48 ja 49 artiklassa säädetyistä kielloista rajoitusvyöhykkeiltä I, II ja III lähteville matkustajille ja postipalvelujen asiakkaille asianmukaisella tavalla.
Sitä varten asianomaisten jäsenvaltioiden on järjestettävä ja toteutettava säännöllisesti julkisia tiedotuskampanjoita, joiden avulla edistetään tässä asetuksessa vahvistettuja erityisiä taudintorjuntatoimenpiteitä ja levitetään niistä tietoa.
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa seuraavista:
a) |
muutokset afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa niiden alueella; |
b) |
tulokset afrikkalaisen sikaruton seurannasta pidettävissä ja luonnonvaraisissa sikaeläimissä rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III ja kyseisten rajoitusvyöhykkeiden ulkopuolisilla alueilla; |
c) |
tulokset afrikkalaisen sikaruton seurannasta pidettävissä ja luonnonvaraisissa sikaeläimissä liitteessä II luetelluilla alueilla; |
d) |
muut afrikkalaisen sikaruton ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja hävittämiseksi toteutetut toimenpiteet ja aloitteet. |
58 artikla
Asianomaisten jäsenvaltioiden erityiset koulutusvelvollisuudet
Asianomaisten jäsenvaltioiden on järjestettävä ja toteutettava säännöllisesti tai asianmukaisin väliajoin erityistä koulutusta afrikkalaisen sikaruton riskeistä ja mahdollisista ehkäisy-, torjunta- ja hävittämistoimenpiteistä ainakin seuraaville kohderyhmille:
a) |
eläinlääkärit; |
b) |
sikaeläimiä pitävät kasvattajat ja muut asiaankuuluvat toimijat ja kuljettajat; |
c) |
metsästäjät. |
59 artikla
Kaikkien jäsenvaltioiden erityiset tiedotusvelvollisuudet
1. Kaikkien jäsenvaltioiden on varmistettava, että
a) |
merkittävillä maainfrastruktuurireiteillä, kuten kansainvälisillä tieliikenneväylillä ja rautateillä ja niihin liittyvillä maaliikenneverkoilla, matkustajille annetaan asianmukaista tietoa afrikkalaisen sikaruton tartuntariskeistä ja tässä asetuksessa säädetyistä erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä
|
b) |
tarvittavilla toimenpiteillä lisätään pidettävien sikaeläinten alalla toimivien sidosryhmien, pienikokoiset pitopaikat mukaan luettuina, tietoisuutta afrikkalaisen sikaruttoviruksen kulkeutumis- ja leviämisriskeistä ja annetaan niille asianmukaisimmat tiedot rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitseviin pidettävien sikaeläinten pitopaikkoihin sovellettavista vahvistetuista bioturvaamistoimenpiteistä, joista säädetään liitteessä III, erityisesti toimenpiteistä, jotka on määrä panna täytäntöön rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III, keinoilla, joilla voidaan parhaiten kiinnittää kyseisten sidosryhmien huomio tällaisiin tietoihin. |
2. Kaikkien jäsenvaltioiden on tiedotettava afrikkalaisesta sikarutosta
a) |
yleisölle asetuksen (EU) 2016/429 15 artiklassa säädetyn mukaisesti; |
b) |
eläinlääkäreille, kasvattajille, muille asiaankuuluville toimijoille ja kuljettajille sekä metsästäjille. |
3. Kaikkien jäsenvaltioiden on annettava yleisölle ja ammattilaisille, jotka mainitaan 2 kohdassa, asianmukaisimmat tiedot riskinvähentämistoimenpiteistä ja tehostetuista bioturvaamistoimenpiteistä, jotka esitetään
a) |
liitteessä III; |
b) |
jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa sovituissa afrikkalaista sikaruttoa koskevissa unionin suuntaviivoissa; |
c) |
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen antamassa saatavilla olevassa tieteellisessä näytössä; |
d) |
Maailman eläintautijärjestön maaeläinten terveyttä koskevassa säännöstössä. |
VII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
60 artikla
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 kumoaminen
Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605 21 päivästä huhtikuuta 2023 alkaen.
61 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 21 päivän huhtikuuta 2023 ja 20 päivän huhtikuuta 2028 välisenä aikana.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1882, annettu 3 päivänä joulukuuta 2018, tiettyjen taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjen soveltamisesta luetteloitujen tautien eri luokkiin ja sellaisten lajien tai lajien ryhmien luettelon laatimisesta, jotka aiheuttavat merkittävän riskin kyseisten luetteloitujen tautien leviämiselle (EUVL L 308, 4.12.2018, s. 21).
(3) Komission delegoitu asetus (EU) 2020/687, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 64).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus) (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1).
(5) Komission asetus (EU) N:o 142/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 täytäntöönpanosta sekä neuvoston direktiivin 97/78/EY täytäntöönpanosta tiettyjen näytteiden ja tuotteiden osalta, jotka vapautetaan kyseisen direktiivin mukaisista eläinlääkärintarkastuksista rajatarkastusasemilla (EUVL L 54, 26.2.2011, s. 1).
(6) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/605, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2021, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä torjuntatoimenpiteistä (EUVL L 129, 15.4.2021, s. 1).
(7) Maailman eläintautijärjestön maaeläinten terveyttä koskeva säännöstö (2022).
(8) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_fi
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).
(10) EFSA Journal 2018;16(7):5344.
(11) EFSA Journal 2020;18(1):5996.
(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).
(13) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).
(14) Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tätä asetusta sovellettaessa viittaukset jäsenvaltioihin käsittävät myös Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta.
(15) Komission delegoitu asetus (EU) 2020/686, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä sukusolujen ja alkioiden pitopaikkojen hyväksymisen sekä tiettyjen pidettävien maaeläinten sukusolujen ja alkioiden unionin sisäisiin siirtoihin sovellettavien jäljitettävyyttä ja eläinterveyttä koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 1).
(16) Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2154, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä unionissa tapahtuviin maaeläimistä saatavien eläinperäisten tuotteiden siirtoihin sovellettavien eläinterveyttä, todentamista ja ilmoittamista koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 431, 21.12.2020, s. 5).
(17) Komission delegoitu asetus (EU) 2020/688, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä unionissa tapahtuviin maaeläinten ja siitosmunien siirtoihin sovellettavien eläinterveyttä koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 140).
LIITE I
RAJOITUSVYÖHYKKEET I, II ja III
I OSA
1. Saksa
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Saksassa:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
2. Viro
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Virossa:
— |
Hiiu maakond. |
3. Kreikka
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Kreikassa:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
4. Latvia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Latviassa:
— |
Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
— |
Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
5. Liettua
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Liettuassa:
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
— |
Palangos miesto savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
6. Unkari
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Unkarissa:
— |
Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
— |
406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
7. Puola
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Puolassa:
|
w województwie kujawsko - pomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
8. Slovakia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Slovakiassa:
— |
in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
— |
in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
— |
in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
— |
the whole district of Ružomberok, |
— |
in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
— |
in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
— |
in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
— |
in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
— |
in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
— |
the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
9. Italia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Italiassa:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Emilia-Romagna Region:
|
|
Lombardia Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Tšekki
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet I Tšekissä:
|
Region of Liberec:
|
II OSA
1. Bulgaria
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Bulgariassa:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Burgas, |
— |
the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Vratza. |
2. Saksa
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Saksassa:
|
Bundesland Brandenburg:
|
|
Bundesland Sachsen:
|
|
Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:
|
3. Viro
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Virossa:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Latvia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Latviassa:
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Augšdaugavas novads, |
— |
Ādažu novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Valmieras novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Ventspils novads, |
— |
Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
— |
Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
5. Liettua
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Liettuassa:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė, |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Kretingos rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė, |
— |
Plungės rajono savivaldybė, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybė, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
6. Unkari
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Unkarissa:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
7. Puola
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Puolassa:
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podlaskim:
|
|
w województwie mazowieckim:
|
|
w województwie lubelskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
|
w województwie pomorskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie łódzkim:
|
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie opolskim:
|
8. Slovakia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Slovakiassa:
— |
the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Poprad |
— |
the whole district of Spišská Nová Ves, |
— |
the whole district of Levoča, |
— |
the whole district of Kežmarok |
— |
in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Košice-okolie, |
— |
the whole district of Rožnava, |
— |
the whole city of Košice, |
— |
in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Bardejov, |
— |
the whole district of Stará Ľubovňa, |
— |
the whole district of Revúca, |
— |
the whole district of Rimavská Sobota, |
— |
in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
— |
the whole district of Lučenec, |
— |
the whole district of Poltár, |
— |
the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Detva, |
— |
the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
— |
the whole district of Banska Stiavnica, |
— |
in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
— |
the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
— |
the whole district of Brezno, |
— |
the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
— |
the whole district of Trebišov’. |
9. Italia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Italiassa:
|
Piedmont Region:
|
|
Liguria Region:
|
|
Lazio Region:
|
10. Tšekki
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet II Tšekissä:
|
Region of Liberec:
|
III OSA
1. Bulgaria
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Bulgariassa:
— |
in Blagoevgrad region:
|
— |
the Pazardzhik region:
|
— |
in Plovdiv region
|
— |
in Varna region:
|
2. Italia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Italiassa:
— |
Sardinia Region: the whole territory. |
3. Latvia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Latviassa:
— |
Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
— |
Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
4. Liettua
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Liettuassa:
— |
Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
— |
Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
— |
Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
5. Puola
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Puolassa:
|
w województwie zachodniopomorskim:
|
|
w województwie warmińsko-mazurskim:
|
|
w województwie podkarpackim:
|
|
w województwie lubuskim:
|
|
w województwie wielkopolskim:
|
|
w województwie dolnośląskim:
|
|
w województwie świętokrzyskim:
|
|
w województwie małopolskim:
|
6. Romania
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Romaniassa:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Bistrița Năsăud, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Suceava |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Județul Maramureş. |
7. Slovakia
Seuraavat rajoitusvyöhykkeet III Slovakiassa:
— |
The whole district of Vranov and Topľou, |
— |
In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
— |
In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
— |
In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
— |
In the district Of Sabinov: Daletice, |
— |
In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
— |
the whole district of Medzilaborce, |
— |
In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
— |
In the district of Svidník: Pstruša, |
— |
In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
— |
In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
— |
The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
LIITE II
UNIONIN TASOLLA TARTUNTAVYÖHYKKEIKSI TAI RAJOITUSVYÖHYKKEIKSI MÄÄRITELLYT ALUEET, JOTKA KOOSTUVAT SUOJA- JA VALVONTAVYÖHYKKEISTÄ
(6 artiklan 2 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut)
A osa – Alueet, jotka on määritelty tartuntavyöhykkeiksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen ilmettyä luonnonvaraisissa sikaeläimissä jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä, joka on aiemmin ollut taudista vapaa:
Jäsenvaltio:
Taudinpurkauksen ADIS (1)-viitenumero |
Alue kattaa: |
Päivämäärä, johon asti voimassa |
|
|
|
B osa – Alueet, jotka on määritelty rajoitusvyöhykkeiksi, jotka koostuvat suoja- ja valvontavyöhykkeistä, afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksen ilmettyä pidettävissä sikaeläimissä taudista aiemmin vapaassa jäsenvaltiossa tai vyöhykkeellä:
Jäsenvaltio:
Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero |
Alue kattaa: |
Päivämäärä, johon asti voimassa |
|
Suojavyöhyke: Valvontavyöhyke: |
|
(1) EU:n eläintautien tietojärjestelmä.
LIITE III
RAJOITUSVYÖHYKKEILLÄ I, II JA III SIJAITSEVIIN PIDETTÄVIEN SIKAELÄINTEN PITOPAIKKOIHIN SOVELLETTAVAT TEHOSTETUT BIOTURVAAMISTOIMENPITEET
(16 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut)
1. |
Seuraavat 16 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut tehostetut bioturvaamistoimenpiteet on toteutettava rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevissa pidettävien sikaeläinten pitopaikoissa asianomaisissa jäsenvaltioissa, kun on kyse seuraavien lähetysten siirroista, joihin toimivaltainen viranomainen on antanut luvan tämän asetuksen mukaisesti:
|
2. |
Asianomaisissa jäsenvaltioissa rajoitusvyöhykkeillä I, II ja III sijaitsevien pidettävien sikaeläinten pitopaikkojen toimijoiden on varmistettava, että pidettävien sikaeläinten pitopaikoissa sovelletaan seuraavia vahvistettuja bioturvaamistoimenpiteitä, kun kyseessä ovat 1 kohdassa tarkoitetut sallitut siirrot kyseisillä vyöhykkeillä ja kyseisten vyöhykkeiden ulkopuolelle:
|
LIITE IV
VÄHIMMÄISVAATIMUKSET LUONNONVARAISIA SIKAELÄIMIÄ KOSKEVILLE KANSALLISILLE TOIMINTASUUNNITELMILLE AFRIKKALAISEN SIKARUTON LEVIÄMISEN ESTÄMISEKSI UNIONISSA
(56 artiklassa tarkoitetut)
Luonnonvaraisia sikaeläimiä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien, joiden tavoitteena on estää afrikkalaisen sikaruton leviäminen unionissa, on sisällettävä ainakin seuraavat:
a) |
kansallisen toimintasuunnitelman strategiset tavoitteet ja painopisteet; |
b) |
suunnitelman soveltamisala, mukaan lukien kansallisen toimintasuunnitelman kattama alue; |
c) |
tarvittaessa kuvaus tieteellisistä tiedoista, jotka ohjaavat kansallisessa toimintasuunnitelmassa vahvistettuja toimenpiteitä, tai viittaus afrikkalaista sikaruttoa koskeviin unionin suuntaviivoihin, joista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa (1); |
d) |
kuvaus asiaankuuluvien toimielinten ja sidosryhmien rooleista ja tehtävistä; |
e) |
arviot luonnonvaraisten sikaeläinten populaation koosta jäsenvaltiossa tai sen alueilla ja kuvaus estimointimenetelmästä; |
f) |
kuvaus metsästyksen hallinnasta jäsenvaltiossa, mukaan lukien yleiskatsaus metsästysalueista, metsästysseuroista, metsästyskausista sekä erityisistä metsästysmenetelmistä ja -välineistä; |
g) |
kuvaus laadullisista ja/tai määrällisistä vuosittaisista, keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteista ja keinoista luonnonvaraisten sikaeläinten kannan asianmukaista valvontaa ja tarvittaessa vähentämistä varten, mukaan lukien tarvittaessa vuotuisia metsästyssaaliita koskevat tavoitteet; |
h) |
kuvaus luonnonvaraisten sikaeläinten metsästykseen liittyvistä kansallisista bioturvallisuusvaatimuksista tai linkit niihin; |
i) |
kuvaus pidettävien sikaeläinten pitopaikkoja koskevista asiaankuuluvista unionin tai kansallisista bioturvaamistoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on suojella tällaisia eläimiä luonnonvaraisilta sikaeläimiltä, ja linkit niihin; |
j) |
täytäntöönpanojärjestelyt, mukaan lukien eri toimenpiteiden aikataulu; |
k) |
metsästäjiin kohdistuva viestintästrategia, kuvaus afrikkalaista sikaruttoa koskevista kohdennetuista valistus- ja koulutuskampanjoista sekä linkit tällaisiin metsästäjille suunnattuihin kampanjoihin, joiden tarkoituksena on estää metsästäjiä tuomasta ja levittämästä tautia; |
l) |
maatalouden ja ympäristöalan yhteistyöohjelmat, joilla varmistetaan kestävä metsästyksen hallinta, lisäruokintaa koskevan kiellon täytäntöönpano ja maatalouskäytännöt, joiden tarkoituksena on tarvittaessa helpottaa afrikkalaisen sikaruton ehkäisyä, torjuntaa ja hävittämistä; |
m) |
kuvaus luonnonvaraisten sikaeläinten hallintaan liittyvästä rajat ylittävästä yhteistyöstä muiden jäsenvaltioiden ja tarvittaessa kolmansien maiden kanssa; |
n) |
kuvaus pakollisesta jatkuvasta seurannasta testaamalla kuolleita luonnonvaraisia sikaeläimiä taudinaiheuttajan tunnistustesteillä afrikkalaisen sikaruton varalta jäsenvaltion koko alueella; |
o) |
arvio metsästystoiminnan mahdollisista merkittävistä kielteisistä vaikutuksista lajeihin ja luontotyyppeihin, joita suojellaan asiaa koskevilla unionin ympäristösäännöillä, mukaan lukien luonnonsuojeluvaatimukset, joista säädetään direktiiveissä 2009/147/EY ja 92/43/ETY, sekä tarvittaessa kuvaus ehkäisevistä ja lieventävistä toimenpiteistä, joilla vähennetään kielteisiä ympäristövaikutuksia. |
(1) https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_fi
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/151 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/595,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuviin omiin varoihin liittyvän selvityksen laadinnassa käytettävän lomakkeen vahvistamisesta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 mukaisesti
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen laskennasta, kyseisten omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelyistä, käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä sekä bruttokansantuloon perustuvien omien varojen tietyistä näkökohdista 30 päivänä huhtikuuta 2021 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan,
kuultuaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (2) 39 artiklalla perustettua komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 5 artiklan 5 kohdan nojalla jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle tilastotiedot jäsenvaltiossa tuotetun ja kierrätetyn muovipakkausjätteen painosta kilogrammoina sekä laskelma kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen määrästä. |
(2) |
Hallinnollisen taakan vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava toimittaa tilastotiedot ja omien varojen määrä yhdessä selvityksessä. |
(3) |
Tiedot tuotetusta ja kierrätetystä muovipakkausjätteestä muodostavat unionin yleiseen talousarvioon maksettavan kansallisen maksuosuuden maksuperusteen. Sen vuoksi on tarpeen parantaa näiden tietojen vertailukelpoisuutta, luotettavuutta ja kattavuutta. |
(4) |
Jotta voidaan taata jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuus, luotettavuus ja kattavuus, on aiheellista vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat komissiolle toimitettavaan selvitykseen sisällytettäviä tietoja. |
(5) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY (3) mukaan syntyneeksi pakkausjätteeksi voidaan ilmoittaa markkinoille saatetut pakkaukset. Tällainen tietojen ilmoittamismenetelmä saattaa kuitenkin johtaa siihen, että jätteen määrä lasketaan eri jäsenvaltioissa eri tavalla, minkä seurauksena tietojen vertailukelpoisuus heikkenee, kun osa jäsenvaltioista käyttää markkinoille saattamiseen perustuvaa menetelmää ja osa jäteanalyysiin perustuvaa menetelmää. |
(6) |
On tarpeen vahvistaa yhdenmukaiset edellytykset tietojen ilmoittamiselle, jotta kaikki jäsenvaltiot ilmoittavat muovipakkausjätettä koskevat tiedot vertailukelpoisesti, millä varmistetaan jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu tietojen todentamisen yhteydessä ja selvennetään muovijätteeseen perustuviin omiin varoihin sovellettavat menetelmät. Näin ollen komission päätöksessä 2005/270/EY (4) vahvistettua laskentamenetelmää olisi täsmennettävä. |
(7) |
Kun muovipakkausjätteen määrän arviointiin käytetään markkinoille saattamiseen perustuvaa menetelmää, markkinoille saattamista koskevia tietoja olisi täydennettävä korjauskertoimilla, jotta ne kattavat kaiken jäsenvaltiossa tuotetun muovipakkausjätteen ja jotta varmistetaan ilmoitettujen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus. |
(8) |
Tuotetun muovipakkausjätteen määrä olisi määritettävä näillä kahdella käytettävissä olevalla menetelmällä, jotta saadaan luotettava ja vertailukelpoisella tavalla laskettu arvio kaikille jäsenvaltioille. |
(9) |
Toimitettujen tietojen muutosten seuraamiseksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltioiden tarkistaessa aiempaa selvitystään ne ilmoittavat, mitä tietoja on muutettu, ja selittävät erojen syyt tarkistettujen tietojen toimittamisen yhteydessä. |
(10) |
Jos tiedoissa on eroja verrattuna direktiivin 94/62/EY mukaisesti ilmoitettuihin muovipakkausjätettä koskeviin tietoihin, jäsenvaltioiden olisi myös selitettävä erojen syyt, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuviin omiin varoihin liittyvän selvityksen laadinnassa käytettävä lomake.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1) |
’jätteellä’ direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä jätettä; |
2) |
’erilliskerätyllä’ direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 11 alakohdassa määritellyllä erilliskeräyksellä kerätyn jätteen määrää; |
3) |
’kierrätetyllä’ direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 17 alakohdassa määritellyllä tavalla kierrätetyn jätteen määrää; |
4) |
’muovilla’ direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1a alakohdassa määriteltyä muovia; |
5) |
’pakkauksella’ direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä pakkausta; |
6) |
’uudelleenkäytettävällä pakkauksella’ direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 2a alakohdassa määriteltyä uudelleenkäytettävää pakkausta; |
7) |
’pakkausjätteellä’ direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä pakkausjätettä; |
8) |
’laskentapisteellä’ päätöksen 2005/270/EY 2 artiklan 1 alakohdan d alakohdassa ja liitteessä II määriteltyä laskentapistettä; |
9) |
’verkossa toimivalla markkinapaikalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (5) 2 artiklan 17 alakohdassa määriteltyä verkossa toimivaa markkinapaikkaa; |
10) |
’syntyneellä muovipakkausjätteellä’ kalenterivuoden aikana jäsenvaltiossa jätteeksi muuttuneiden muovipakkausten, mukaan lukien yhdistelmämateriaali- ja muiden pakkausten muovikomponentit, määrää kilogrammoina ilmaistuna; |
11) |
’kierrätetyllä muovipakkausjätteellä’ muovipakkausjätteen, mukaan lukien yhdistelmämateriaali- ja muiden pakkausten muovikomponentit, määrää muovin laskentapisteessä kilogrammoina ilmaistuna; |
12) |
’tuottajavastuujärjestöllä’ järjestöä, joka panee täytäntöön laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita tuottajien puolesta; |
13) |
’markkinoille saattamisella’ tuotteen ensimmäistä toimittamista liiketoiminnan yhteydessä jäsenvaltion markkinoille jakelua, kulutusta tai käyttöä varten joko maksua vastaan tai maksutta; |
14) |
’markkinoille saattamiseen perustuvalla menetelmällä’ menetelmää, jolla arvioidaan syntyneen muovipakkausjätteen määrää tuottajavastuujärjestöiltä ja/tai muista lähteistä saatujen markkinoille saattamista koskevien tietojen perusteella; tietoja täydennetään tarvittaessa ja soveltuvin osin arvioiduilla määrillä, jotka koskevat seuraavia:
|
15) |
’jäteanalyysiin perustuvalla menetelmällä’ menetelmää, jolla arvioidaan muovipakkausjätteen vuosittainen kokonaismäärä yhdistämällä erilliskerättyä (muovi)pakkausjätettä koskevat tiedot sekalaista yhdyskuntajätettä koskeviin tietoihin, jotka perustuvat enintään neljä vuotta vanhaan jätteen koostumusanalyysiin sekä muihin asiaankuuluviin tietoihin jätteestä, mukaan lukien teollisuuden ja kaupan muovipakkausjäte; |
16) |
’vapaamatkustajalla’ tuottajaa tai jakelijaa, joka saattaa muovipakkauksia tai pakattuja tuotteita markkinoille ilmoittamatta siitä tuottajavastuujärjestölle tai viranomaisille ja kantamatta muutoin taloudellista vastuuta tai taloudellista ja järjestämisvastuuta muovipakkausten jätehuollosta; tai joka ilmoittaa pienemmän kuin tosiasiallisesti markkinoille saatetun määrän; |
17) |
’vähimmäistasolla’ jäsenvaltioiden itse määrittämää vähimmäiskynnystä, jonka alittuessa ei vaadita ilmoitusta tuottajavastuujärjestöille tai viranomaiselle; |
18) |
’noudattamisen itse varmistavalla yksiköllä’ tuottajaa, joka kantaa taloudellisen vastuun tai taloudellisen ja järjestämisvastuun muovipakkausten jätehuollosta eikä siltä näin ollen vaadita ilmoitusta tuottajavastuujärjestölle; |
19) |
’viennillä markkinoille saattamisen jälkeen’ pakattuja tuotteita ja/tai pakkauksia, jotka viedään toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan sen jälkeen, kun ne on saatettu markkinoille yhdessä jäsenvaltiossa; |
20) |
’verkkokaupalla’ unionin sisäistä sähköistä tavarakauppaa; |
21) |
’yksityisellä tuonnilla’ luonnollisen henkilön toisen jäsenvaltion fyysisestä myyntipisteestä tai kolmannen maan fyysisestä myyntipisteestä tai verkkokaupasta hankkimia pakkauksia tai tuotteita, jotka on tarkoitettu omaan loppukäyttöön; |
22) |
’yksityisellä viennillä’ luonnollisen henkilön toiseen jäsenvaltioon tai kolmanteen maahan viemiä fyysisestä myyntipisteestä hankittuja pakkauksia tai tuotteita, jotka on tarkoitettu omaan loppukäyttöön; |
23) |
’ensimmäistä kertaa markkinoille saatetulla uudelleenkäytettävällä pakkauksella’ uudelleenkäytettävän pakkauksen ensimmäistä toimittamista liiketoiminnan yhteydessä jäsenvaltion markkinoille siihen pakatun tuotteen jakelua, kulutusta tai käyttöä varten. |
3 artikla
Vuotuinen selvitys
1. Asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen selvitykseen on sisällytettävä tilastotiedot jäsenvaltiossa syntyneen ja kierrätetyn muovipakkausjätteen painosta kilogrammoina sekä laskelma kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen määrästä. Vuotuista selvitystä käytetään todentavana asiakirjana komission suorittaessa kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen seurantaa ja valvontaa.
2. Seuraavat menetelmät ovat hyväksyttäviä syntyneen muovipakkausjätteen arvioimiseksi:
a) |
markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä; |
b) |
jäteanalyysiin perustuva menetelmä. |
3. Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menetelmiin perustuvia laskelmia on mukautettava tulosten vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi.
4. Jäsenvaltioiden on määriteltävä arviot 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen kahden menetelmän osalta ja toimitettava syntyneen jätteen määrästä yksi arvio, joka on tehty tasapainottamalla käytettävissä olevat tulokset, jotta kaikkia saatavilla olevia peruslähdetietoja, joihin edellä mainitut menetelmät perustuvat, käytetään tehokkaasti.
5. Jos 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla menetelmillä saadut tiedot poikkeavat toisistaan, tämä on selitettävä yksityiskohtaisesti liitteessä I olevassa taulukossa 3 esitetyn mallin mukaisesti.
6. Tilastotietojen lisäksi vuotuisen selvityksen on tarvittaessa sisällettävä selitykset
a) |
menetelmämuutoksista; |
b) |
aiemmin toimitettujen tilastotietojen tarkistuksista; |
c) |
mahdollisista eroavaisuuksista direktiivin 94/62/EY mukaisesti 30 päivään kesäkuuta mennessä ilmoitettujen muovipakkausjätettä koskevien tietojen ja asetuksen (EU, Euratom) 2021/770 mukaisesti saman vuoden 31 päivään heinäkuuta mennessä ilmoitettujen tilastotietojen välillä, lukuun ottamatta eroja, jotka johtuvat kilogrammojen muuntamisesta tonneiksi. |
Selitykset on toimitettava liitteessä II esitetyn mallin mukaisesti.
4 artikla
Tietorakenne
1. Vuotuisessa selvityksessä annettavien tilastotietojen on oltava liitteessä I olevassa taulukossa 1 esitetyn rakenteen mukaisia.
2. Laskelma kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen määrästä on sisällytettävä vuotuisen selvityksen liitteessä I olevaan taulukkoon 2.
3. Tilastotietojen yksityiskohtainen erittely on toimitettava liitteessä I olevan taulukon 3 mukaisesti.
4. Ensimmäistä raportointivuotta koskevaan selvitykseen on sisällytettävä vuotta 2021 koskevat tilastotiedot.
5 artikla
Selvityksen ja tarkistusten toimittaminen
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) sähköisesti vuotuinen selvitys siltä vuodelta, joka on kaksi vuotta ennen kuluvaa varainhoitovuotta, jäljempänä ’vuosi n – 2’.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vuotuinen selvitys on toimitettava viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä heinäkuuta.
3. Mahdolliset tarkistukset edellisten vuosien tietoihin on toimitettava komissiolle (Eurostatille) toimittamalla uudelleen vuotuinen selvitys yhdessä siihen tehtyjen muutosten selitysten kanssa.
6 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 165, 11.5.2021, s. 15.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).
(4) Komission päätös 2005/270/EY, tehty 22 päivänä maaliskuuta 2005, tietokantajärjestelmään liittyvien taulukoiden vahvistamisesta pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY mukaisesti (EUVL L 86, 5.4.2005, s. 6).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64).
LIITE I
Selvitykset kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvista omista varoista
Taulukko 1. Kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrä (kilogrammoina) |
||||
Viitevuosi: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
Taulukko 2. Kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen määrä (1) (euroina) |
||||
Viitevuosi: |
|
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
Taulukko 3. Arvioiden kattavuus; Valvonta- ja todentamismenetelmät |
||||||
Viitevuosi: |
|
|
||||
Syntyneen muovipakkausjätteen määrä |
||||||
Syntyneen muovipakkausjätteen määrä – markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta |
kg |
Selitys (tarvittaessa) |
||||
Tuottajanvastuujärjestöjen tietoihin perustuva markkinoille saatettu määrä ennen mukautuksia |
|
|
||||
Vähimmäistason alittavat tuottajat |
|
|
||||
Noudattamisen itse varmistavat yksiköt |
|
|
||||
Vapaamatkustajat |
|
|
||||
Vienti markkinoille saattamisen jälkeen |
|
|
||||
Verkkokauppa |
|
|
||||
Yksityinen tuonti |
|
|
||||
Yksityinen vienti |
|
|
||||
Ensimmäistä kertaa markkinoille saatetut uudelleenkäytettävät pakkaukset (2) |
|
|
||||
Uudelleenkäytettävät pakkaukset, joista on tullut jätettä (3) |
|
|
||||
Muut mukautukset |
|
|
||||
|
Luettelo mukautuksista |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Syntyneen muovipakkausjätteen määrä – markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä muiden kuin tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta |
kg |
Selitys (tarvittaessa) |
||||
Markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä muiden kuin tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta – ennen mukautuksia |
|
|
||||
Tuotantotilastot |
|
|
||||
Ulkomaankauppaa koskevat tilastot |
|
|
||||
Erityiset kartoitukset |
|
|
||||
Sähköiset rekisterit ja hallinnollinen tiedonsiirto |
|
|
||||
Yksityinen tuonti |
|
|
||||
Yksityinen vienti |
|
|
||||
Muut mukautukset |
|
|
||||
|
Luettelo mukautuksista |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Syntyneen muovipakkausjätteen kokonaismäärä – markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Syntynyt muovipakkausjäte – jäteanalyysiin perustuva menetelmä |
kg |
Selitys (tarvittaessa) |
||||
Erilliskerätty |
|
|
||||
Yhdyskuntajäte |
|
|
||||
Teollisuus- ja kauppajätteet |
|
|
||||
Muut mukautukset |
|
|
||||
|
Luettelo mukautuksista |
|
|
|||
|
|
|
|
|||
Syntyneen muovipakkausjätteen kokonaismäärä – jäteanalyysiin perustuva menetelmä |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Markkinoille saattamiseen perustuvan menetelmän ja jäteanalyysiin perustuvan menetelmän arvioiden erotus |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Tasapainotuspäätös |
Selitys |
|||||
|
|
|||||
Tasapainotettu määrä (kuten taulukossa 1): Syntyneen muovipakkausjätteen kokonaismäärä |
kg |
|
||||
|
|
|
||||
Kierrätetty muovipakkausjäte |
||||||
Kierrätetty muovipakkausjäte |
kg |
Selitys (tarvittaessa) |
||||
Jäsenvaltiossa kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
||||
Toisessa jäsenvaltiossa kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
||||
EU:n ulkopuolella kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
||||
Luettelo tehdyistä mukautuksista |
Selitys |
|||||
|
|
|||||
Kierrätetyn muovipakkausjätteen kokonaismäärä |
kg |
|
||||
|
|
|
(1) Neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.
(2) Vähennetään, jos uudelleenkäytettävät pakkaukset sisältyvät markkinoille saatettujen pakkausten kokonaismäärään tai tämän luettelon korjauksiin.
(3) Tähän sisältyvät sekä ensimmäistä kertaa että aiempina ajanjaksoina markkinoille saatetut uudelleenkäytettävät pakkaukset, joista on tullut jätettä tällä ajanjaksolla.
LIITE II
Erojen selitykset
Taulukko 1. Selitys eroista direktiivin 94/62/EY mukaisesti ilmoitettuihin tietoihin nähden (ilmoitetaan vain tarvittaessa) |
||||
Kuvaus |
Erotus (kg) (1) |
Selitys |
||
|
|
|
||
|
|
|
||
|
|
|
Taulukko 2. Selitykset menetelmämuutoksille edellisiin vuosiin verrattuna (ilmoitetaan vain tarvittaessa) |
||
Kuvaus |
Selitys menetelmämuutokselle (tarvittaessa) |
|
Syntyneen muovipakkausjätteen määrä – markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta |
|
|
Tuottajanvastuujärjestöjen tietoihin perustuva markkinoille saatettu määrä ennen mukautuksia |
|
|
Vähimmäistason alittavat tuottajat |
|
|
Noudattamisen itse varmistavat yksiköt |
|
|
Vapaamatkustajat |
|
|
Vienti markkinoille saattamisen jälkeen |
|
|
Verkkokauppa |
|
|
Yksityinen tuonti |
|
|
Yksityinen vienti |
|
|
Ensimmäistä kertaa markkinoille saatetut uudelleenkäytettävät pakkaukset (2) |
|
|
Uudelleenkäytettävät pakkaukset, joista on tullut jätettä (3) |
|
|
Muut mukautukset |
|
|
|
Luettelo mukautuksista |
|
|
|
|
Syntyneen muovipakkausjätteen määrä – markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä muiden kuin tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta |
|
|
Markkinoille saattamiseen perustuva menetelmä muiden kuin tuottajavastuujärjestöjen tietojen pohjalta – ennen mukautuksia |
|
|
Tuotantotilastot |
|
|
Ulkomaankauppaa koskevat tilastot |
|
|
Erityiset kartoitukset |
|
|
Sähköiset rekisterit ja hallinnollinen tiedonsiirto |
|
|
Yksityinen tuonti |
|
|
Yksityinen vienti |
|
|
Muut mukautukset |
|
|
|
Luettelo mukautuksista |
|
|
|
|
Syntynyt jäte – jäteanalyysiin perustuva menetelmä |
|
|
Luettelo tehdyistä mukautuksista |
|
|
|
|
|
Syntyneen muovipakkausjätteen kokonaismäärä |
|
|
Kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
Jäsenvaltiossa kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
Toisessa jäsenvaltiossa kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
EU:n ulkopuolella kierrätetty muovipakkausjäte |
|
|
Luettelo tehdyistä mukautuksista |
|
|
|
|
|
Kierrätetyn muovipakkausjätteen kokonaismäärä |
|
(1) Direktiivin 94/62/EY mukaisesti annetuista tiedoista vähennetään tässä selvityksessä ilmoitetut tiedot.
(2) Vähennetään vain, jos uudelleenkäytettävät pakkaukset sisältyvät markkinoille saatettujen pakkausten kokonaismäärään tai tämän luettelon korjauksiin. Siinä tapauksessa luku on laskettava sisään- ja ulosvirtausten nettoarvona.
(3) Tähän sisältyvät sekä ensimmäistä kertaa että aiempina ajanjaksoina markkinoille saatetut uudelleenkäytettävät pakkaukset, joista on tullut jätettä tällä ajanjaksolla.
PÄÄTÖKSET
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/161 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/596,
annettu 13 päivänä maaliskuuta 2023,
alueiden komitean yhden varajäsenen, jota Belgian kuningaskunta on ehdottanut, nimeämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan, ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/852 (1),
ottaa huomioon Belgian hallituksen ehdotuksen, sekä katsoo
seuraavaa:
(1) |
Perussopimuksen 300 artiklan 3 kohdan nojalla alueiden komitea muodostuu alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajista, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
(2) |
Neuvosto hyväksyi 20 päivänä tammikuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/102 (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi. |
(3) |
Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Alexia BERTRANDin nimeämistä ehdotettiin. |
(4) |
Belgian hallitus on ehdottanut alueellisen julkisyhteisön edustajaa Pierre-Yves JEHOLET’ta, jolla on alueellisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus (Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Nimetään Pierre-Yves JEHOLET, joka on alueellisen julkisyhteisön edustaja, jolla on vaaleissa saatu valtuutus (Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2023.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. PEHRSON
(1) EUVL L 139, 27.5.2019, s. 13.
(2) Neuvoston päätös (EU) 2020/102, annettu 20 päivänä tammikuuta 2020, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2020 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2025 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 20, 24.1.2020, s. 2).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/163 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/597,
annettu 13 päivänä maliskuuta 2023,
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean yhden jäsenen, jota Portugalin tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kokoonpanon vahvistamisesta 21 päivänä toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/853 (1),
ottaa huomioon Portugalin hallituksen ehdotuksen,
on kuullut Euroopan komissiota,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Perussopimuksen 300 artiklan 2 kohdan nojalla talous- ja sosiaalikomitea muodostuu työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien, erityisesti talous- ja yhteiskuntaelämän, kansalaistoiminnan, ammattialatoiminnan ja kulttuurin alan toimijoiden järjestöjen edustajista. |
(2) |
Neuvosto hyväksyi 2 päivänä lokakuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/1392 (2) Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2020 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2025 päättyväksi kaudeksi. |
(3) |
Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Carlos Alberto MINEIRO AIRESin erottua tehtävästään. |
(4) |
Portugalin hallitus on ehdottanut António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇAa, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (Portugalin taloustieteilijöiden liiton puheenjohtaja, kansallinen ammattikuntaneuvosto), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2025, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Nimitetään António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (Portugalin taloustieteilijöiden liiton puheenjohtaja, kansallinen ammattikuntaneuvosto), Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2025.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2023.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. PEHRSON
(1) EUVL L 139, 27.5.2019, s. 15.
(2) Neuvoston päätös (EU) 2020/1392, annettu 2 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2020 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2025 päättyväksi kaudeksi ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2020 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2025 päättyväksi kaudeksi 18 päivänä syyskuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen kumoamisesta ja korvaamisesta (EUVL L 322, 5.10.2020, s. 1).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/165 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2023/598,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2023,
päätöksen (YUTP) 2021/698 muuttamisesta unionin turvallisten yhteyksien ohjelman sisällyttämiseksi siihen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan,
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2023/588 (1) perustetun unionin turvallisten yhteyksien ohjelman yhteydessä perustettujen järjestelmien ja palvelujen käyttöönotto, toiminta ja käyttö voivat aiheuttaa monenlaisia unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen ja olennaisiin etuihin kohdistuvia mahdollisia uhkia. |
(2) |
Sen vuoksi on aiheellista laajentaa neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/698 (2) soveltamisala koskemaan unionin turvallisten yhteyksien ohjelman yhteydessä perustettuja järjestelmiä ja palveluja, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan päätös (YUTP) 2021/698 seuraavasti:
1) |
korvataan otsikko seuraavasti: ”Neuvoston päätös (YUTP) 2021/698, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, unionin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien unionin avaruusohjelman ja unionin turvallisten yhteyksien ohjelman yhteydessä käyttöön otettujen, toimivien ja käytettyjen järjestelmien ja palvelujen turvallisuudesta sekä päätöksen 2014/496/YUTP kumoamisesta”; |
2) |
korvataan 1 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:
|
3) |
korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä on kiinnitettävä asianmukaista huomiota ohjelmien komponenttien välisiin eroihin, erityisesti ohjelmien kannalta merkityksellisiä ilmaisimia, järjestelmiä tai muita valmiuksia koskevien jäsenvaltioiden valtuuksien ja valvonnan osalta.”; |
4) |
korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Virasto tai asianmukainen nimetty turvallisuuden seurantarakenne ja komissio toimittavat korkealle edustajalle lausunnon siitä, mitä todennäköisiä laajempia vaikutuksia niillä ohjeilla, joita korkea edustaja suunnittelee antavansa neuvostolle 1 kohdan nojalla, on ohjelmien komponenttien yhteydessä perustettuihin järjestelmiin ja tarjottuihin palveluihin.”; |
5) |
korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Vuoden kuluessa siitä, kun asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti perustetun komitean turvallisuuskokoonpano on määrittänyt komission asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohdan nojalla ja sen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suorittaman riski- ja uhka-analyysin perusteella, ovatko ohjelmien tietyn komponentin mukaisesti perustettu järjestelmä tai tarjottu palvelu tai molemmat turvallisuuden kannalta arkaluonteisia, korkea edustaja valmistelee tarvittavat operatiiviset menettelyt tämän päätöksen kyseistä järjestelmää tai palvelua tai molempia koskevien säännösten käytännön täytäntöönpanoa varten ja toimittaa ne PTK:n hyväksyttäviksi. Tätä varten korkean edustajan tukena toimivat tarvittaessa jäsenvaltioiden, komission, viraston ja asiaankuuluvan nimetyn turvallisuuden seurantarakenteen asiantuntijat.” |
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2023.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
E. SVANTESSON
(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/588, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2023, unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027 (katso tämän virallisen lehden sivu 1).
(2) Neuvoston päätös (YUTP) 2021/698, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, unionin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien unionin avaruusohjelman yhteydessä käyttöön otettujen, toimivien ja käytettyjen järjestelmien ja palvelujen turvallisuudesta sekä päätöksen 2014/496/YUTP kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 178).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/167 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2023/599,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
Euroopan rauhanrahastosta rahoitettavasta avustustoimenpiteestä, jolla vahvistetaan Pohjois-Makedonian tasavallan asevoimien valmiuksia
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/509 (1) perustetaan Euroopan rauhanrahasto, jäljempänä ’rauhanrahasto’, jonka avulla unionin jäsenvaltiot rahoittavat unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alalla toteuttamia toimia rauhan säilyttämiseksi, konfliktien ehkäisemiseksi ja kansainvälisen turvallisuuden lujittamiseksi perussopimuksen 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla. Päätöksen (YUTP) 2021/509 1 artiklan 2 kohdan nojalla rauhanrahastoa käytetään rahoittamaan erityisesti avustustoimenpiteitä, kuten toimia, joilla lujitetaan kolmansien valtioiden sekä alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen sotilaallisiin ja puolustusasioihin liittyviä valmiuksia. |
(2) |
Unioni hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2022 strategisen kompassin tavoitteenaan tehdä EU:sta vahvempi ja suorituskykyisempi turvallisuuden tuottaja, myös lisäämällä rauhanrahaston käyttöä kumppaneiden puolustusvoimavarojen tukemiseen. |
(3) |
Lokakuun 6 päivänä 2021 annetussa Brdon julistuksessa unionin ja sen jäsenvaltioiden johtajat kehottivat Länsi-Balkanin johtajia kuullen kehittämään edelleen Länsi-Balkanin kumppaneiden valmiuksia rauhanrahaston avulla. |
(4) |
Unioni sitoutui 6 päivänä joulukuuta 2022 annetussa Tiranan julistuksessa jatkamaan yhteistyötä alueen kanssa sen puolustuskykyjen ja -valmiuksien kehittämiseksi edelleen, myös rauhanrahaston avulla. |
(5) |
Rauhanrahaston strategisia suuntaviivoja vuonna 2023 koskevissa poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) 26 päivänä lokakuuta 2022 antamissa päätelmissä todetaan, että kyseisen kauden yhtenä keskeisenä prioriteettina ovat avustustoimenpiteet, joilla annetaan kahdenvälistä tukea useille Länsi-Balkanin maille. |
(6) |
Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaanotti 7 päivänä joulukuuta 2022 unionille esitetyn pyynnön avustaa Pohjois-Makedonian asevoimia keskeisten tarvikkeiden hankinnassa niiden operatiivisten valmiuksien vahvistamiseksi erityisesti logistiikan, lääkinnän, kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinaineiden, jäljempänä ’CBRN’, pioneeritoiminnan sekä puolustus- ja varhaisvaroitusvalmiuksien osalta. |
(7) |
Kun avustustoimenpide on saatu päätökseen, korkea edustaja tekee arvioinnin sen vaikutuksista sekä toimitettujen tarvikkeiden hallinnoinnista ja käytöstä. Arvioinnin tuloksia hyödynnetään saatujen kokemusten arviointiprosessissa, jonka tarkoituksena on arvioida avustustoimenpiteen tehokkuutta ja sen johdonmukaisuutta unionin yleisen strategian ja toimintapolitiikkojen kanssa Pohjois-Makedoniassa. |
(8) |
Avustustoimenpiteet on määrä toteuttaa ottaen huomioon päätöksessä (YUTP) 2021/509 vahvistetut periaatteet ja vaatimukset, noudattaen erityisesti neuvoston yhteistä kantaa 2008/944/YUTP (2), sekä rauhanrahastosta rahoitettavien tulojen ja menojen täytäntöönpanosta annettujen sääntöjen mukaisesti. |
(9) |
Neuvosto vahvistaa olevansa sitoutunut suojelemaan, edistämään ja toteuttamaan ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja demokratian periaatteita sekä lujittamaan oikeusvaltiota ja hyvää hallintotapaa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kansainvälisen oikeuden, erityisesti ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden, mukaisesti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Perustaminen, tavoitteet, soveltamisala ja kesto
1. Perustetaan Pohjois-Makedoniaa, jäljempänä ’tuensaaja’, hyödyttävä avustustoimenpide, joka rahoitetaan Euroopan rauhanrahastosta, jäljempänä ’rauhanrahasto’.
2. Avustustoimenpiteen tavoitteena on vahvistaa Pohjois-Makedonian asevoimien valmiuksia vahvistamalla ja parantamalla niiden jalkaväkipataljoonien tarvikkeita. Antamalla käyttöön asianmukaiset tarvikkeet avustustoimenpiteellä autetaan osaltaan lisäämään yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sotilasoperaatioihin osallistumista koskevia Pohjois-Makedonian asevoimien valmiuksia, jotka täydentävät muiden kansainvälisten kumppaneiden kahdenvälisesti antamaa tukea.
3. Edellä 2 kohdassa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi avustustoimenpiteellä rahoitetaan seuraavan tyyppisiä tarvikkeita, joita ei ole suunniteltu tappavan voiman aikaansaamiseen:
a) |
logistiikka; |
b) |
lääkinnälliset laitteet; |
c) |
viestintä- ja tietojärjestelmät; |
d) |
tiedusteluvalmiudet; |
e) |
CBRN-laitteet; |
f) |
pioneeritarvikkeet; |
g) |
koulutustarvikkeet. |
4. Avustustoimenpiteen kesto on 36 kuukautta tulojen ja menojen hyväksyjänä toimivan avustustoimenpiteiden hallinnoijan ja tämän päätöksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhteisön allekirjoittaman sopimuksen tekopäivästä päätöksen (YUTP) 2021/509 32 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
2 artikla
Rahoitusjärjestelyt
1. Avustustoimenpiteeseen liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje on 9 000 000 euroa.
2. Kaikkia menoja hallinnoidaan päätöksen (YUTP) 2021/509 ja rauhanrahastosta rahoitettavien tulojen ja menojen täytäntöönpanosta annettujen sääntöjen mukaisesti.
3 artikla
Järjestelyt tuensaajan kanssa
1. Korkea edustaja toteuttaa tuensaajan kanssa tarvittavat järjestelyt sen varmistamiseksi, että tuensaaja noudattaa tässä päätöksessä vahvistettuja vaatimuksia ja ehtoja, edellytyksenä avustustoimenpiteen mukaisen tuen antamiselle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin on sisällyttävä määräyksiä, joilla tuensaaja velvoitetaan varmistamaan, että
a) |
avustustoimenpiteestä tuetut Pohjois-Makedonian asevoimien yksiköt noudattavat asiaankuuluvaa kansainvälistä oikeutta, erityisesti ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
b) |
kaikkea avustustoimenpiteen puitteissa annettua omaisuutta käytetään asianmukaisesti ja tehokkaasti niihin tarkoituksiin, joita varten se on annettu; |
c) |
kaikkea avustustoimenpiteen puitteissa annettua omaisuutta huolletaan riittävästi sen käyttökuntoisuuden ja operatiivisen käytettävyyden varmistamiseksi omaisuuden elinkaaren aikana; |
d) |
mitään avustustoimenpiteen puitteissa annettua omaisuutta ei menetetä eikä siirretä ilman päätöksen (YUTP) 2021/509 nojalla perustetun rahastokomitean suostumusta muille kuin kyseisissä järjestelyissä yksilöidyille henkilöille tai yhteisöille sen elinkaaren lopussa. |
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin järjestelyihin on sisällyttävä määräyksiä avustustoimenpiteen mukaisen tuen keskeyttämisestä ja lopettamisesta, jos tuensaajan todetaan rikkoneen 2 kohdassa vahvistettuja velvoitteita.
4 artikla
Täytäntöönpano
1. Korkea edustaja on vastuussa tämän päätöksen täytäntöönpanon varmistamisesta päätöksen (YUTP) 2021/509 ja rauhanrahastosta rahoitettavien tulojen ja menojen täytäntöönpanosta annettujen sääntöjen mukaisesti, noudattaen rauhanrahastosta rahoitettavia avustustoimenpiteitä varten tarvittavien toimenpiteiden ja valvonnan arvioimista ja määrittämistä koskevaa yhdennettyä menetelmäkehystä.
2. Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanosta huolehtii ITF – Enhancing Human Security -järjestö.
5 artikla
Seuranta, valvonta ja arviointi
1. Korkea edustaja valvoo, että tuensaaja noudattaa 3 artiklassa vahvistettuja velvoitteita. Kyseisen seurannan avulla saadaan tietoa 3 artiklassa vahvistettujen velvoitteiden rikkomisen asiayhteydestä ja riskeistä ja se auttaa ehkäisemään tällaisia rikkomisia, mukaan lukien avustustoimenpiteestä tuettujen yksiköiden toteuttamat ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset.
2. Laitteiden ja tarvikkeiden toimituksen jälkeinen valvonta järjestetään seuraavasti:
a) |
toimituksen todentaminen, jossa loppukäyttäjänä toimivat asevoimat allekirjoittavat rauhanrahaston toimitustodistukset omistusoikeuden siirron yhteydessä; |
b) |
toimintaraportointi, jossa tuensaaja raportoi vuosittain yksilöityjen tavaroiden käytöstä, kunnes PTK ei enää katso tällaista raportointia tarpeelliseksi; |
c) |
tarkastukset, joissa tuensaaja antaa korkealle edustajalle mahdollisuuden suorittaa pyynnöstä tarkastuskäynti paikalla. |
3. Korkea edustaja toteuttaa lopullisen arvioinnin avustustoimenpiteen päätyttyä arvioidakseen, onko avustustoimenpide edistänyt 1 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.
6 artikla
Raportointi
Korkea edustaja antaa täytäntöönpanokaudella PTK:lle puolivuosittaiset selvitykset avustustoimenpiteen täytäntöönpanosta päätöksen (YUTP) 2021/509 63 artiklan mukaisesti. Avustustoimenpiteiden hallinnoijan on ilmoitettava säännöllisesti päätöksellä (YUTP) 2021/509 perustetulle rahastokomitealle tuloista ja menoista kyseisen päätöksen 38 artiklan mukaisesti, myös toimittamalla tiedot osallistuvista toimittajista ja alihankkijoista.
7 artikla
Keskeyttäminen ja lopettaminen
1. PTK voi päättää keskeyttää avustustoimenpiteen täytäntöönpanon kokonaan tai osittain päätöksen (YUTP) 2021/509 64 artiklan mukaisesti.
2. PTK voi suosittaa, että neuvosto lopettaa avustustoimenpiteen.
8 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
R. POURMOKHTARI
(1) Neuvoston päätös (YUTP) 2021/509, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, Euroopan rauhanrahaston perustamisesta ja päätöksen (YUTP) 2015/528 kumoamisesta (EUVL L 102, 24.3.2021, s. 14).
(2) Neuvoston yhteinen kanta 2008/944/YUTP, vahvistettu 8 päivänä joulukuuta 2008, sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevien yhteisten sääntöjen määrittämisestä (EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99).
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/171 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/600,
annettu 13 päivänä maaliskuuta 2023,
täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1956 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse huonelämmittimiä, akvaariovalaisimia, kytkimiä ja kuivausrumpuja koskevista yhdenmukaisista standardeista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/35/EU (2) 12 artiklan mukaan sähkölaitteiden, jotka ovat yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mukaisia, katsotaan olevan kyseisten standardien tai niiden osien kattamien, kyseisen direktiivin 3 artiklassa tarkoitettujen ja kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistettujen turvallisuustavoitteiden mukaisia. |
(2) |
Komissio pyysi 8 päivänä marraskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä M/511, jäljempänä ’pyyntö’, Euroopan standardointikomiteaa (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa (Cenelec) ja Euroopan telealan standardointilaitosta (ETSI) toimittamaan ensimmäisen täydellisen luettelon direktiiviä 2014/35/EU tukevien tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevien yhdenmukaistettujen standardien nimistä sekä laatimaan ja tarkistamaan tällaisia yhdenmukaistettuja standardeja ja saattamaan päätökseen niitä koskevan työn. Direktiivin 2014/35/EU 3 artiklassa tarkoitetut, mainitun direktiivin liitteessä I vahvistetut turvallisuustavoitteet eivät ole muuttuneet CENille, Cenelecille ja ETSIlle esitetyn pyynnön jälkeen. |
(3) |
CEN ja Cenelec tarkistivat pyynnön perusteella kuivausrumpuja koskevaa yhdenmukaistettua standardia EN 60335–2-11:2010, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60335–2-11:2010/A1:2015 ja EN 60335–2-11:2010/A11:2012; mainittujen standardien viitetiedot on julkaistu komission tiedonannolla 2018/C 326/02 (3). Tämän seurauksena hyväksyttiin yhdenmukaistettu standardi EN IEC 60335–2-11:2022 ja sen muutos EN IEC 60335–2-11:2022/A11:2022. |
(4) |
CEN ja Cenelec muuttivat pyynnön perusteella seuraavia yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitetiedot on julkaistu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1956 (4): huonelämmittimiä koskeva standardi EN 60335–2-30:2009, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/A11:2012, EN 60335–2-30:2009/A1:2020 ja EN 60335–2-30:2009/A12:2020 ja oikaistuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/AC:2010 ja EN 60335–2-30:2009/AC:2014; sekä kytkimiä koskeva standardi EN 62423:2012, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN 62423:2012/A11:2021. Tämän seurauksena hyväksyttiin seuraavat muutokset: EN 60335–2-30:2009/A2:2022 ja EN 60335–2-30:2009/A13:2002; sekä EN 62423:2012/A12:2022. |
(5) |
CEN ja Cenelec muuttivat pyynnön perusteella myös akvaariovalaisimia koskevaa yhdenmukaistettua standardia EN 60598–2-11:2013, jonka viitetiedot on julkaistu tiedonannolla 2018/C 326/02. Tämän seurauksena hyväksyttiin kyseistä standardia muuttava yhdenmukaistettu standardi EN 60598–2-11:2013/A1:2022. |
(6) |
Komissio on yhdessä CENin ja Cenelecin kanssa arvioinut, ovatko nämä yhdenmukaistetut standardit ja niiden muutokset pyynnön mukaisia. |
(7) |
Seuraavat yhdenmukaistetut standardit vastaavat niitä turvallisuustavoitteita, jotka niillä on tarkoitus kattaa ja jotka esitetään direktiivissä 2014/35/EU: EN IEC 60335–2-11:2022, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN IEC 60335–2-11:2022/A11:2022; EN 60335–2-30:2009, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/A11:2012, EN 60335–2-30:2009/A1:2020, EN 60335–2-30:2009/A12:2020, EN 60335–2-30:2009/A2:2022 ja EN 60335–2-30:2009/A13:2022 ja oikaistuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/AC:2010 ja EN 60335–2-30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 62423:2012/A11:2021 ja EN 62423:2012/A12:2022; sekä EN 60598–2-11:2013, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN 60598–2-11:2013/A1:2022. Sen vuoksi on aiheellista julkaista kyseisten standardien ja niiden muutosten viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
(8) |
Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1956 liitteessä I luetellaan niiden yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot, jotka luovat olettamuksen direktiivin 2014/35/EU vaatimusten täyttymisestä. Sen varmistamiseksi, että direktiivin 2014/35/EU tueksi laadittujen yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot luetellaan yhdessä säädöksessä, kyseisten standardien ja niiden muutosten viitetiedot olisi sisällytettävä mainittuun liitteeseen. |
(9) |
Sen vuoksi on tarpeen poistaa Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjasta yhdenmukaistettujen standardien EN 60335–2-30:2009 ja EN 62423:2012 viitetiedot sekä mahdollisten niitä muuttavien tai oikaisevien standardien viitetiedot, koska niitä on tarkistettu tai muutettu. Näin ollen on aiheellista poistaa kyseiset viitetiedot täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1956 liitteestä I. |
(10) |
On myös tarpeen poistaa Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistut yhdenmukaistettujen standardien EN 60335–2-11:2010 ja EN 60598–2-11:2013 viitetiedot sekä mahdollisten niitä muuttavien tai oikaisevien standardien viitetiedot, koska niitä on tarkistettu tai muutettu. Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1956 liitteessä II luetellaan niiden direktiivin 2014/35/EU tueksi laadittujen yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot, jotka on poistettu Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjasta. Edellä mainitut viitetiedot on aiheellista lisätä kyseiseen liitteeseen. |
(11) |
Jotta valmistajilla olisi riittävästi aikaa mukauttaa sähkölaitteitaan, jotka kuuluvat yhdenmukaistettujen standardien EN 60335–2-11:2010, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60335–2-11:2010/A1:2015 ja EN 60335–2-11:2010/A11:2012; EN 60335–2-30:2009, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/A1:2020, EN 60335–2-30:2009/A11:2012 ja EN 60335–2-30:2009/A12:2020 ja oikaistuna standardeilla EN 60335–2-30:2009/AC:2010 ja EN 60335–2-30:2009/AC:2014; EN 62423:2012, sellaisena kuin se on muutettuna standardilla EN 62423:2012/A11:2021; tai EN 60598–2-11:2013 piiriin, on tarpeen lykätä kyseisten yhdenmukaistettujen standardien viitetietojen poistamista. |
(12) |
Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2019/1956 olisi muutettava. |
(13) |
Yhdenmukaistetun standardin noudattaminen luo olettamuksen vastaavien unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä asetettujen olennaisten vaatimusten, turvallisuustavoitteet mukaan luettuina, täyttymisestä siitä päivästä alkaen, jona standardin viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1956 seuraavasti:
1) |
muutetaan liite I tämän päätöksen liitteen I mukaisesti; |
2) |
muutetaan liite II tämän päätöksen liitteen II mukaisesti. |
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohtaa sovelletaan 17 päivästä syyskuuta 2024.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tietyllä jännitealueella toimivien sähkölaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357).
(3) Komission tiedonanto (2018/C 326/02) tietyllä jännitealueella toimivien sähkölaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/35/EU täytäntöönpanosta (EUVL C 326, 14.9.2018, s. 4).
(4) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1956, annettu 26 päivänä marraskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/35/EU tueksi laadituista tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevista yhdenmukaistetuista standardeista (EUVL L 306, 27.11.2019, s. 26).
LIITE I
Muutetaan liite I seuraavasti:
1) |
poistetaan rivit 78 ja 92; |
2) |
lisätään seuraavat rivit peräkkäisessä järjestyksessä:
|
3) |
lisätään rivit seuraavasti:
|
LIITE II
Lisätään liitteeseen II rivit seuraavasti:
Nro |
Standardin viitetiedot |
Peruuttamispäivä |
”120. |
EN 60335-2-11:2010 Kotitalouksiin ja vastaavaan käyttöön tarkoitetut sähkölaitteet – Turvallisuus – Osa 2-11: Erityisvaatimukset kuivausrummuille EN 60335–2-11:2010/A11:2012 EN 60335–2-11:2010/A1:2015 |
17.9.2024 |
121. |
EN 60598-2-11:2013 Valaisimet – Osa 2-11: Erityisvaatimukset – Akvaariovalaisimet |
17.9.2024” |
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/176 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/601,
annettu 13 päivänä maaliskuuta 2023,
komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/1668 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettujen pölynimureiden suunnittelua ja testausta sekä palavien kaasujen ilmaisimien suorituskykyvaatimuksia koskevista yhdenmukaistetuista standardeista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista ja neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/34/EU (2) 12 artiklan mukaan tuotteiden, jotka ovat sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisia, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, katsotaan olevan kyseisten standardien tai niiden osien kattamien, kyseisen direktiivin liitteessä II säädettyjen olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten mukaisia. |
(2) |
Komissio pyysi 12 päivänä joulukuuta 1994 päivätyllä kirjeellä BC/CEN/46–92 – BC/CLC/05–92, jäljempänä ’pyyntö’, Euroopan standardointikomiteaa, jäljempänä ’CEN’, ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaa, jäljempänä ’Cenelec’, laatimaan ja tarkistamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 94/9/EY (3) tukevia yhdenmukaistettuja standardeja. Kyseinen direktiivi on korvattu direktiivillä 2014/34/EU muuttamatta direktiivin 94/9/EY liitteessä II säädettyjä olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia. Näistä vaatimuksista säädetään tällä hetkellä direktiivin 2014/34/EU liitteessä II. |
(3) |
CENiä ja Ceneleciä pyydettiin erityisesti laatimaan uudet standardit räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäväksi tarkoitettujen laitteiden suunnittelusta ja testauksesta CENin, Cenelecin ja komission välillä sovitun ja pyyntöön liitetyn standardointiohjelman I luvun mukaisesti. Lisäksi CENiä ja Ceneleciä pyydettiin tarkistamaan nykyiset standardit, jotta ne vastaisivat direktiivin 94/9/EY olennaisia terveys- ja turvallisuusvaatimuksia. |
(4) |
Pyynnön perusteella CEN laati yhdenmukaistetun standardin EN 17348:2022 – Räjähdysvaarallisten tilojen pölynimureiden suunnittelu- ja testausvaatimukset. Lisäksi CEN muutti seuraavaa yhdenmukaistettua standardia, jonka viitetiedot on julkaistu komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/1668 (4): EN 60079-29-1:2016 – Räjähdysvaaralliset tilat – Osa 29–1: Kaasuilmaisimet – Palavien kaasujen ilmaisimien suorituskykyvaatimukset. Tämän seurauksena hyväksyttiin seuraavat kaksi muutosta: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
(5) |
Komissio on arvioinut yhdessä CENin kanssa, ovatko standardit EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, pyynnön mukaisia. |
(6) |
Yhdenmukaistetut standardit EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, täyttävät vaatimukset, jotka niiden on tarkoitus kattaa ja jotka vahvistetaan direktiivissä 2014/34/EU. Sen vuoksi on aiheellista julkaista kyseisten standardien ja standardin EN 60079-29-1:2016 muutosten viitetiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
(7) |
Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/1668 liitteessä I luetellaan niiden yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot, jotka luovat olettamuksen direktiivin 2014/34/EU vaatimusten täyttymisestä. Jotta voidaan varmistaa, että direktiivin 2014/34/EU tueksi laadittujen yhdenmukaistettujen standardien viitetiedot luetellaan yhdessä säädöksessä, yhdenmukaistettujen standardien EN 17348:2022 ja EN 60079-29-1:2016, sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, viitetiedot olisi sisällytettävä kyseiseen liitteeseen. |
(8) |
Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjasta on tarpeen poistaa yhdenmukaistetun standardin EN 60079-29-1:2016 viitetiedot, koska sitä on muutettu. Sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseiset viitetiedot täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/1668 liitteestä I. |
(9) |
Jotta valmistajilla olisi riittävästi aikaa valmistautua yhdenmukaistetun standardin EN 60079-29-1:2016 soveltamiseen sellaisena kuin se on muutettuna standardeilla EN 60079-29-1:2016/A1:2022 ja EN 60079-29-1:2016/A11:2022, on syytä lykätä yhdenmukaistetun standardin EN 60079-29-1:2016 viitetietojen poistamista. |
(10) |
Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2022/1668 olisi muutettava. |
(11) |
Yhdenmukaistetun standardin noudattaminen luo olettamuksen vastaavien unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä asetettujen olennaisten vaatimusten täyttymisestä siitä päivästä alkaen, jona standardin viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/1668 liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohtaa sovelletaan 17 päivästä syyskuuta 2024.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/34/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 309).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/9/EY, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1994, räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 100, 19.4.1994, s. 1).
(4) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/1668, annettu 28 päivänä syyskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/34/EU tueksi laadituista räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevista yhdenmukaistetuista standardeista (EUVL L 251, 29.9.2022, s. 6).
LIITE
Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/1668 liite I seuraavasti:
1) |
poistetaan rivi 82; |
2) |
lisätään rivi seuraavasti:
|
3) |
lisätään rivi seuraavasti:
|
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/179 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/602,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023,
sitoumustarjousten hyväksymisestä sen jälkeen, kun Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset tasoitustullit, annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/245 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1) ja erityisesti sen 13, 15 ja 24 artiklan,
on kuullut polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (2) 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/244 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
(2) |
Kahdeksan vientiä harjoittavan tuottajan yhdessä Argentiinan biopolttoainekamarin (CARBIO) kanssa tarjoamat sitoumukset hyväksyttiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/245 (4). |
(3) |
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A. (Taric-lisäkoodi C497), yritys, johon sovelletaan 25,0 prosentin suuruista yksilöllistä tasoitustullia ja sitoumusta, ilmoitti komissiolle 23 päivänä toukokuuta 2022 muuttaneensa nimensä muotoon Viterra Argentina SA. |
(4) |
Komissio totesi toimitettuja tietoja tarkasteltuaan, että nimenmuutos oli asiaankuuluvien viranomaisten asianmukaisesti rekisteröimä eikä aiheuttanut uutta suhdetta muihin yritysryhmiin, joita komissio ei ollut tutkinut alkuperäisessä tutkimuksessa. |
(5) |
Komissio muutti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/592 (5) täytäntöönpanoasetusta (EU) 2019/244 ottaakseen huomioon Taric-lisäkoodin C497 aiemmin saaneen yrityksen nimenmuutoksen 1 päivästä heinäkuuta 2022. |
(6) |
Kun otetaan huomioon, että nimenmuutos on tullut voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2022, kaikki täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetut, tasoitustullista vapautetut tavarat, joiden tulli-ilmoituksen mukana oli sitoumuslasku, jonka yritys oli laatinut ennen nimenmuutoksen päivämäärää yrityksen aiemmalla nimellä, pysyvät voimassa ja vapautetaan tasoitustullien kantamisesta. |
(7) |
Komissio katsoo, että nimenmuutos ei vaikuta komission hyväksymään sitoumukseen, |
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
1. Muutetaan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/245 1 artikla seuraavasti:
”Argentiina |
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A |
Tuottaja ja myyjä Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A: myynti tuojana toimivalle ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa |
C497” |
korvataan seuraavasti:
”Argentiina |
Viterra Argentina SA. |
Tuottaja ja myyjä Viterra Argentina SA: myynti tuojana toimivalle ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa |
C497” |
2. Yritykselle Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A aiemmin annettua Taric-lisäkoodia C497 sovelletaan yritykseen Viterra Argentina SA 1 päivästä heinäkuuta 2022. Yrityksen Viterra Argentina SA valmistamien ja myymien tuotteiden tuonnissa mahdollisesti maksetut lopulliset tullit on palautettava tai peruutettava sovellettavan tullilainsäädännön mukaisesti, kun on kyse yrityksen tarjoamasta ja täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/245 hyväksytystä sitoumuksesta, joka koskee yritystä Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F.I. y A.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2023.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.
(2) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.
(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/244, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa (EUVL L 40, 12.2.2019, s. 1).
(4) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/245, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, sitoumustarjousten hyväksymisestä sen jälkeen, kun Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset tasoitustullit (EUVL L 40, 12.2.2019, s. 71).
(5) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/592, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Argentiinasta peräisin olevan biodieselin tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/244 muuttamisesta (ks. tämän virallisen lehden s. 51).
KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/181 |
EUROOPAN UNIONIN JA MOLDOVAN TASAVALLAN VÄLISELLÄ MAANTEIDEN TAVARALIIKENNETTÄ KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS n:o 1/2022,
annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,
sekakomitean työjärjestyksen vahvistamisesta [2023/603]
SEKAKOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
Kuten sopimuksen 6 artiklan 6 kohdassa määrätään, sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä. Sen vuoksi tämän päätöksen liitteessä esitetty työjärjestys olisi vahvistettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Työjärjestys
Vahvistetaan sekakomitean työjärjestys sellaisena kuin se on esitetty tämän päätöksen liitteessä.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.
Sekakomitean puolesta
Puheenjohtajat
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT
LIITE
SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS
1 artikla
Valtuuskuntien johtajat
1. Sekakomitea muodostuu osapuolten edustajista. Kumpikin osapuoli nimittää valtuuskuntansa johtajan ja tarvittaessa tämän sijaisen. Valtuuskunnan johtajan voi korvata tämän sijainen tai nimetty edustaja tiettyä kokousta varten.
2. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen Euroopan unionin edustaja ja Moldovan tasavallan edustaja. Asianomaisen valtuuskunnan johtaja tai hänen poissa ollessaan hänen sijaisensa tai hänen tilalleen nimitetty henkilö toimii puheenjohtajana.
2 artikla
Kokoukset
1. Sekakomitea kokoontuu tarpeen mukaan. Kumpikin osapuoli voi pyytää kokouksen koolle kutsumista. Sekakomitea kutsutaan koolle myös viimeistään kolme kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä, jotta voidaan arvioida sopimuksen voimassaolon jatkamisen tarvetta ja tehdä asiasta päätös sopimuksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Sekakomitea pitää kokouksia kasvokkain tai muulla tavoin (esim. puhelin- tai videokokouksina).
3. Kokoukset pidetään mahdollisuuksien mukaan vuorotellen jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa sijaitsevan paikan ja Moldovan tasavallan välillä, jolleivät osapuolet toisin sovi.
4. Sekakomitean työkieli on englanti.
5. Kun osapuolet ovat sopineet kokousten ajankohdasta ja paikasta, Euroopan unionin osalta Euroopan komissio sekä Moldovan tasavallan osalta sen maantieliikenteestä vastaava ministeriö kutsuvat kokoukset koolle.
6. Elleivät osapuolet muuta sovi, sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia. Kokouksen päätteeksi voidaan tarvittaessa laatia yhteisellä sopimuksella lehdistötiedote.
3 artikla
Valtuuskunnat
1. Ennen kutakin kokousta valtuuskunnan johtajat ilmoittavat toisilleen valtuuskuntiensa kyseistä kokousta varten suunnitellun kokoonpanon.
2. Maantieliikennealan sidosryhmien edustajia voidaan kutsua kokouksiin tai joihinkin kokouksen osiin tarkkailijoina, jos sekakomitea pääsee asiasta yhteisymmärrykseen.
3. Sekakomitea voi kutsua muita asianomaisia tai asiantuntijoita kokouksiin tai joihinkin kokouksen osiin antamaan tietoja tietyistä aiheista, jos asiasta päästään yhteisymmärrykseen.
4. Tarkkailijat eivät saa osallistua sekakomitean päätöksentekoprosessiin.
4 artikla
Sihteeristö
Yksi Euroopan komission yksiköiden virkamies ja yksi Moldovan tasavallan maantieliikenteestä vastaavan ministeriön virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteereinä.
5 artikla
Kokousten esityslista
1. Valtuuskuntien johtajat laativat kunkin kokouksen alustavan esityslistan yhteisellä sopimuksella. Sihteerit toimittavat alustavan esityslistan valtuuskuntien jäsenille viimeistään 15 päivää ennen kokouspäivää.
2. Sekakomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muu kuin alustavalla esityslistalla oleva asia voidaan sekakomitean suostumuksella ottaa esityslistalle.
3. Valtuuskuntien johtajat voivat lyhentää 1 kohdassa esitettyä määräaikaa jonkin erityistapauksen asettamien vaatimusten tai kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.
6 artikla
Pöytäkirjat
1. Jokaisesta sekakomitean kokouksesta laaditaan pöytäkirjaluonnos kunkin kokouksen jälkeen. Siinä on ilmoitettava asiat, joista on keskusteltu, ja hyväksytyt päätökset.
2. Isäntänä toimivan valtuuskunnan johtajan on kuukauden kuluessa kokouksesta toimitettava pöytäkirjaluonnos sekakomitean sihteerien välityksellä toiselle valtuuskunnan johtajalle hyväksyttäväksi kirjallista menettelyä noudattaen.
3. Kun pöytäkirja on hyväksytty, valtuuskuntien johtajat allekirjoittavat sen kahtena kappaleena ja kumpikin osapuoli arkistoi yhden alkuperäiskappaleen. Valtuuskuntien johtajat voivat päättää, että sähköisten kappaleiden allekirjoittaminen ja vaihto täyttää tämän vaatimuksen.
4. Sekakomitean pöytäkirja on julkinen, ellei jompikumpi osapuoli muuta pyydä.
Valtuuskuntien johtajat voivat lyhentää 2 kohdassa määritettyä määräaikaa ja sopia päivämäärästä 3 kohdassa tarkoitettua hyväksyntää varten jonkin erityistapauksen asettamien vaatimusten tai kiireellisyyden huomioon ottamiseksi.
7 artikla
Kirjallinen menettely
Sekakomitean päätökset voidaan tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hyväksyä kirjallisella menettelyllä. Tätä varten valtuuskuntien johtajat vaihtavat keskenään tietoja toimenpideluonnoksista, joista pyydetään sekakomitean lausuntoa ja jotka voidaan tämän jälkeen vahvistaa kirjeenvaihdolla. Kumpikin osapuoli voi kuitenkin pyytää, että sekakomitea kutsutaan koolle keskustelemaan asiasta.
8 artikla
Asioiden käsittely
1. Sekakomitean päätösten on perustuttava osapuolten yhteisymmärrykseen.
2. Sekakomitean päätösten nimenä on ”päätös”, jonka jäljessä on järjestysluku, hyväksymispäivä ja kuvaus aiheesta.
3. Valtuuskuntien johtajat allekirjoittavat sekakomitean päätökset, jotka liitetään kokouksen pöytäkirjaan.
4. Osapuolet panevat sekakomitean päätökset täytäntöön omia sisäisiä menettelyjään noudattaen.
5. Osapuolet voivat julkaista sekakomitean tekemät päätökset virallisissa lehdissään. Kummallekin osapuolelle toimitetaan yksi alkuperäiskappale päätöksistä.
9 artikla
Työryhmät
1. Sekakomitea voi perustaa työryhmiä avustamaan sekakomiteaa sen tehtävien hoitamisessa. Sekakomitea hyväksyy työryhmien tehtävät sopimuksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja ne sisällytetään liitteenä työryhmän perustamisesta tehtyyn päätökseen.
2. Työryhmät koostuvat osapuolten edustajista.
3. Työryhmät työskentelevät sekakomitean alaisuudessa, ja niiden on raportoitava sekakomitealle aina kokoustensa jälkeen. Ne eivät tee päätöksiä, mutta ne voivat antaa suosituksia sekakomitealle.
4. Sekakomitea voi milloin tahansa päättää lakkauttaa työryhmiä, muuttaa niiden tehtäviä tai perustaa uusia työryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä hoitamisessa.
10 artikla
Kustannukset
1. Osapuolet vastaavat omista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluistaan sekä postitus- ja televiestintäkuluistaan, jotka liittyvät niiden osallistumiseen sekakomitean ja työryhmien kokouksiin.
2. Kaikista muista kokousten aineellisiin järjestelyihin liittyvistä kustannuksista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.
11 artikla
Työjärjestyksen muuttaminen
Sekakomitea voi milloin tahansa muuttaa tätä työjärjestystä sopimuksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehdyllä päätöksellä.
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/185 |
EUROOPAN UNIONIN JA MOLDOVAN TASAVALLAN VÄLISELLÄ MAANTEIDEN TAVARALIIKENNETTÄ KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2022,
annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,
sopimuksen voimassaolon jatkamisesta [2023/604]
SEKAKOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Sekakomitea on hyväksynyt työjärjestyksensä 15 päivänä joulukuuta 2022 tehdyllä päätöksellä N:o 1/2022. |
(2) |
Kuten Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, sopimusta sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2023. |
(3) |
Kuten sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään, sekakomitea kutsutaan koolle viimeistään kolme kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä, jotta voidaan arvioida sopimuksen voimassaolon jatkamisen tarvetta ja tehdä päätös sen jatkamisesta, sen kesto mukaan luettuna. |
(4) |
Sopimuksen seuranta on osoittanut, että se on hyödyttänyt kauppaa sekä Euroopan unionin että Moldovan tasavallan kannalta ja että maantieliikennepalvelujen lisääntyminen on hyödyttänyt molempien osapuolten maantieliikenteen harjoittajia. |
(5) |
Sopimuksen ansiosta Moldovan tasavalta on voinut alkaa suunnata kauppaansa Euroopan unioniin, ja sopimus on siten edistänyt Moldovan talouden asteittaista yhdentymistä läntiseen talouteen. Ukrainan kanssa tehdyn vastaavan tieliikennesopimuksen ohella sopimus on myös helpottanut ukrainalaisten tavaroiden vientiä ja edistänyt solidaarisuuskaistojen toteuttamista. |
(6) |
Sopimuksen voimassaolon jatkamisen olisi katsottava edistävän myös Ukrainan jälleenrakentamista Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen. |
(7) |
Sen vuoksi on aiheelliselta jatkaa sopimuksen voimassaoloa 30 päivään kesäkuuta 2024, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Sopimuksen voimassaolon jatkaminen
Jatketaan Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen voimassaoloa 30 päivään kesäkuuta 2024.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022
Sekakomitean puolesta
Puheenjohtajat
Mircea PĂSCĂLUȚĂ
Kristian SCHMIDT