ISSN 1977-0812 |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
65. vuosikerta |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
ASETUKSET
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/1 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1426,
annettu 5 päivänä elokuuta 2022,
sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän (ADS) tyyppihyväksynnässä sovellettavista yhdenmukaisista menettelyistä ja teknisistä eritelmistä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä näihin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntävaatimuksista niiden yleisen turvallisuuden ja ajoneuvon matkustajien ja loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 78/2009, (EY) N:o 79/2009 ja (EY) N:o 661/2009 sekä komission asetusten (EY) N:o 631/2009, (EU) N:o 406/2010, (EU) N:o 672/2010, (EU) N:o 1003/2010, (EU) N:o 1005/2010, (EU) N:o 1008/2010, (EU) N:o 1009/2010, (EU) N:o 19/2011, (EU) N:o 109/2011, (EU) N:o 458/2011, (EU) N:o 65/2012, (EU) N:o 130/2012, (EU) N:o 347/2012, (EU) N:o 351/2012, (EU) N:o 1230/2012 ja (EU) 2015/166 kumoamisesta 27 päivänä marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
On tarpeen hyväksyä täytäntöönpanolainsäädäntöä, joka koskee täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän ja etenkin asetuksen (EU) 2019/2144 11 artiklan 1 kohdan a, b, d ja f alakohdassa lueteltujen järjestelmien tyyppihyväksyntää. Kuljettajan saatavilla olon seurantajärjestelmiä ei asetuksen (EU) 2019/2144 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuitenkaan pitäisi soveltaa täysin automatisoituihin ajoneuvoihin. Lisäksi esimerkiksi erimerkkisten ajoneuvojen saattueajossa käytettävää yhdenmukaistettua tietojenvaihdon muotoa koskeva standardointityö on vielä kesken, joten sitä ei tässä vaiheessa pidä sisällyttää tähän asetukseen. Automatisoitujen ajoneuvojen automatisoitujen ajojärjestelmien hyväksynnän ei sitä paitsi pitäisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan, koska nämä järjestelmät on tarkoitus ottaa huomioon lisäämällä asetuksen (EU) 2019/2144 liitteessä I olevaan luetteloon E-säännöistä, joiden soveltaminen on EU:ssa pakollista, viittaus automaattista kaistanpitojärjestelmää koskevaan E-sääntöön nro 157 (2). |
(2) |
Täysin automatisoituja ajoneuvoja koskevaa kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten olisi tämän asetuksen mukaista tällaisten ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksyntää täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 (3) liitteessä II olevan I osan lisäyksessä 1 vahvistetuilla vaatimuksilla. Seuraavassa vaiheessa komissio saattaa valmiiksi ja vahvistaa heinäkuuhun 2024 mennessä tarvittavat vaatimukset, joita sovelletaan rajoittamattomina sarjoina valmistettaville täysin automatisoiduille ajoneuvoille myönnettävään kokonaisen ajoneuvon EU-tyyppihyväksyntään. |
(3) |
Tässä asetuksessa ehdotettu täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän arviointi perustuu erittäin pitkälti liikenneskenaarioihin, jotka ovat merkityksellisiä täysin automatisoitujen ajoneuvojen eri käyttötapauksissa. Sen vuoksi nämä erilaiset käyttötapaukset on määriteltävä. Käyttötapauksia olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti, jolloin niihin olisi tehtävä uusien käyttötapojen kattamiseksi tarvittavat muutokset. |
(4) |
Asetuksen (EU) 2018/858 24 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ilmoituslomakkeen, joka valmistajan on toimitettava täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksyntää varten, olisi perustuttava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 (4) liitteessä II vahvistettuun kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksynnässä käytettävään malliin. Johdonmukaisuuden vuoksi on kuitenkin tarpeen poimia ilmoituslomakkeesta käyttöön ne kohdat, jotka ovat merkityksellisiä täysin automatisoidun ajoneuvon automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksynnässä. |
(5) |
Kun otetaan huomioon automatisoitujen ajojärjestelmien monimutkainen luonne, tämän asetuksen mukaisia suorituskykyvaatimuksia ja testejä on tarpeen täydentää valmistajan toimittamilla asiakirjoilla, joilla osoitetaan, että automatisoitu ajojärjestelmä ei merkityksellisissä liikenneskenaarioissa ja elinkaarensa aikana aiheuta kohtuuttomia riskejä ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudelle. Sen vuoksi on aiheellista määritellä turvallisuudenhallintajärjestelmä, joka valmistajien on otettava käyttöön, vahvistaa parametrit, joita valmistajat ja viranomaiset käyttävät automatisoidun ajojärjestelmän kannalta merkityksellisissä liikenneskenaarioissa, vahvistaa kriteerit sen arvioimiseksi, kattavatko valmistajan turvajärjestelyt merkitykselliset liikenneskenaariot, vaarat ja riskit, sekä vahvistaa kriteerit, joilla arvioidaan valmistajan tekemän validoinnin tulokset ja etenkin virtuaalisten työkalujen tuottamat validointitulokset. Lisäksi on syytä määritellä merkitykselliset käytönaikaiset tiedot, jotka valmistajan on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille. |
(6) |
Asetuksen (EU) 2018/858 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun EU-tyyppihyväksyntätodistuksen, joka annetaan täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän osalta, olisi lisäyksineen perustuttava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä III vahvistettuihin vastaaviin malleihin. Johdonmukaisuuden vuoksi on kuitenkin tarpeen poimia EU-tyyppihyväksyntätodistuksesta ja sen lisäyksestä käyttöön ne kohdat, jotka ovat merkityksellisiä täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksynnässä. |
(7) |
Ellei asetuksen (EU) 2018/858 ja muun asiaa koskevan EU-lainsäädännön säännöksistä muuta johdu, tämä asetus ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta säännellä täysin automatisoitujen ajoneuvojen turvallisuutta liikennekäytössä eikä tällaisten ajoneuvojen käytön turvallisuutta paikallisliikenteessä. Tämä asetus ei velvoita jäsenvaltioita määrittelemään ennalta alueita, reittejä tai pysäköintilaitoksia. Tämän asetuksen piiriin kuuluvat moottoriajoneuvot voivat toimia ainoastaan 1 artiklan soveltamisalalla. |
(8) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan luokkien M ja N täysin automatisoitujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntään niiden automatisoidun ajojärjestelmän osalta seuraavissa käyttötapauksissa:
a) |
täysin automatisoidut ajoneuvot, myös kaksitoimiset, jotka on suunniteltu ja rakennettu matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen ennalta määritellyllä alueella |
b) |
pisteestä toiseen -liikenne: täysin automatisoidut ajoneuvot, myös kaksitoimiset, jotka on suunniteltu ja rakennettu matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen ennalta määritellyllä reitillä, jossa matkan lähtö- ja päätepisteet ovat kiinteät |
c) |
automaattinen pysäköintipalvelu: kaksitoimiset ajoneuvot, joissa on täysin automatisoitu ajotila ennalta määritellyissä pysäköintilaitoksissa tapahtuvaa pysäköintiä varten. Järjestelmä voi dynaamisen ajotehtävän suorittamisessa käyttää tai olla käyttämättä pysäköintilaitoksen ulkoista infrastruktuuria (esim. paikannusmerkkejä ja havaintoantureita). |
Valmistaja voi hakea tämän asetuksen mukaista yksittäishyväksyntää tai tyyppihyväksyntää asetuksen (EU) 2018/858 2 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen ajoneuvojen automatisoidulle ajojärjestelmälle, kunhan kyseiset ajoneuvot täyttävät tämän asetuksen vaatimukset.
2 artikla
Määritelmät
Sen lisäksi, että sovelletaan asetuksessa (EU) 2018/858 ja asetuksessa (EU) 2019/2144 vahvistettuja määritelmiä, tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1. |
’automaattisella ajojärjestelmällä’ (ADS) laitteistoja ja ohjelmistoa, jotka yhdessä pystyvät suorittamaan koko dynaamisen ajotehtävän kestävällä tavalla tietyllä suunnitellulla toiminta-alueella (ODD) |
2. |
’ADS-järjestelmän ominaisuudella’ ADS-järjestelmän laitteiston ja ohjelmiston soveltamista, joka on suunniteltu tiettyyn käyttöön suunnitellun toiminta-alueen rajoissa |
3. |
’ADS-järjestelmän toiminnolla’ ADS-järjestelmän laitteiston ja ohjelmiston soveltamista, joka on erityisesti suunniteltu suorittamaan tietty dynaamisen ajotehtävän osa |
4. |
’dynaamisella ajotehtävällä’ (DDT) kaikkia ajoneuvon käyttöön tarvittavia reaaliaikaisia hallintatoimintoja ja taktisia toimintoja, joihin eivät kuitenkaan kuulu strategiset toiminnot, kuten ajomatkan suunnittelu ja määräpaikkojen ja reittipisteiden valinta, mutta joihin kuuluvat rajoituksitta seuraavat osatehtävät:
|
5. |
dynaamisen ajotehtävän ’hallintatoiminnoilla’ toimintoja, jotka toteutetaan millisekuntien mittaisen aikavakion puitteissa ja joihin kuuluu esimerkiksi ohjauskomentoja, joilla ajoneuvo pidetään kaistallaan, tai vaaran välttämiseksi tehtävä jarrutus |
6. |
dynaamisen ajotehtävän ’taktisilla toiminnoilla’ toimintoja, jotka toteutetaan sekuntien mittaisen aikavakion puitteissa ja joihin kuuluu esimerkiksi kaistan valinta, turvavälin pitäminen ja ohittaminen |
7. |
’häiriöllä’ epänormaalia tilaa, joka voi aiheuttaa vian ja joka voi esiintyä laitteistossa tai ohjelmistoissa |
8. |
’vialla’ ADS-järjestelmään kuuluvan komponentin tai järjestelmän halutun toiminnan päättymistä häiriön ilmenemisen vuoksi |
9. |
’käytönaikaisella seurannalla’ valmistajan keräämiä ja muista lähteistä saatuja tietoja näytön saamiseksi ADS-järjestelmän käytönaikaisesta turvallisuudesta todellisessa käytössä |
10. |
’käytönaikaisella raportoinnilla’ valmistajan ilmoittamia tietoja, joilla esitetään näyttöä ADS-järjestelmän käytönaikaisesta turvallisuudesta todellisessa käytössä |
11. |
’ADS-järjestelmän käyttöiällä’ aikaa, jonka ADS-järjestelmä on ajoneuvossa käytettävissä |
12. |
’ADS-järjestelmän elinkaarella’ ajanjaksoa, joka koostuu suunnittelu-, kehitys-, tuotanto-, käyttö-, huolto- ja käytöstäpoistovaiheista |
13. |
’toimintahäiriöllä’ ADS-järjestelmään kuuluvan komponentin tai järjestelmän vikaa tai suunnitellusta poikkeavaa toimintaa |
14. |
’vaaran minimoivalla ohjausliikkeellä’ (MRM) liikenteen vaarojen minimoimiseksi suoritettavaa ohjaustoimintoa, jolla ajoneuvo pysäytetään turvalliseen tilaan (vaaran minimoiva tila) |
15. |
’vaaran minimoivalla tilalla’ (MRC) ajoneuvon vakaata ja pysäytettyä tilaa, joka pienentää törmäysvaaraa |
16. |
’suunnitellulla toiminta-alueella’ (ODD) käyttöolosuhteita, joissa tietty ADS-järjestelmä on erityisesti suunniteltu toimimaan ja joihin kuuluu muiden muassa ympäristöön, maantieteelliseen sijaintiin ja kellonaikaan liittyviä rajoituksia ja/tai tietynlaisten liikenne- tai tieolojen edellyttäminen tai poissulkeminen |
17. |
’esineiden ja tapahtumien havaitsemisella ja niihin reagoimisella’ (OEDR) dynaamisen ajotehtävän osatehtäviä, joihin kuuluu ajoympäristön seuraaminen ja asianmukainen reagointi siihen. Siihen kuuluu esineiden ja tapahtumien havaitseminen, tunnistaminen ja luokittelu sekä reaktioiden valmistelu ja toteuttaminen tarpeen mukaan |
18. |
’skenaariolla’ tilanteiden sarjaa tai yhdistelmää, jota käytetään arvioitaessa ADS-järjestelmään sovellettavia turvallisuusvaatimuksia |
19. |
’tavanomaisilla liikenneskenaarioilla’ kohtuudella ennakoitavissa olevia tilanteita, joita ADS-järjestelmä kohtaa toimiessaan suunnitellulla toiminta-alueellaan. Tällaisissa skenaarioissa ADS-järjestelmän vuorovaikutus muiden tienkäyttäjien kanssa on luonteeltaan tavanomaista eli ei-kriittistä eli kyse on järjestelmän normaalista toimintatilasta |
20. |
’kriittisillä skenaarioilla’ rajatapauksia (esim. odottamattomia, erityisen epätodennäköisiä olosuhteita) ja toimintaa rajoittavia tilanteita, jotka eivät liity pelkästään liikenteeseen vaan myös esimerkiksi ympäristöolosuhteisiin (kuten rankkasade tai matalalta paistava aurinko, joka sokaisee kamerat), inhimillisiin tekijöihin, tietoliikenneyhteyksiin ja viestinnällisiin väärinkäsityksiin, joiden vuoksi ADS-järjestelmä siirtyy hätätoimintatilaan |
21. |
’häiriöskenaarioilla’ ADS-järjestelmän ja/tai ajoneuvon komponenttien vikaantumiseen liittyviä skenaarioita, joissa ADS-järjestelmä pysyy normaalissa toimintatilassa tai siirtyy hätätoimintatilaan sen mukaan, täyttyykö turvallisuuden vähimmäistaso edelleen |
22. |
’normaalilla toimintatilalla’ toimintatilaa, jossa ADS-järjestelmä toimii halutun toimenpiteen suorittamiselle määritellyissä toimintarajoissa ja -olosuhteissa |
23. |
’hätätoimintatilalla’ toimintatilaa, johon ADS-järjestelmä siirtyy, jos tilanne edellyttää ripeitä toimia, joilla lievennetään ihmisen terveydelle tai omaisuudelle aiheutuvaa vahinkoa |
24. |
’ajoneuvossa olevalla valvojalla’, jos sellainen ADS-järjestelmän turvallisuusjärjestelyihin kuuluu, täysin automatisoidun ajoneuvon sisällä olevaa henkilöä, joka voi
Ajoneuvossa oleva valvoja ei edellä mainituissa tilanteissa kuljeta täysin automatisoitua ajoneuvoa, vaan ADS-järjestelmä jatkaa dynaamisen ajotehtävän suorittamista. |
25. |
’etävalvojalla’, jos sellainen ADS-järjestelmän turvallisuusjärjestelyihin kuuluu, täysin automatisoidun ajoneuvon ulkopuolella olevia henkilöitä, jotka voivat etäkomennoilla suorittaa ajoneuvossa olevan valvojan tehtävät, kun se on turvallista. Etävalvoja ei kuljeta täysin automatisoitua ajoneuvoa, vaan ADS-järjestelmä jatkaa dynaamisen ajotehtävän suorittamista. |
26. |
’etävalmiuksilla’ valmiuksia, jotka on erityisesti suunniteltu tukemaan etäkomentoja |
27. |
’ohjelmiston R2022/1426-tunnistenumerolla (R2022/1426SWIN)’ ajoneuvonvalmistajan määrittelemää yksilöllistä tunnistetta, jolla määritellään ne tyyppihyväksynnän kannalta merkityksellisen ADS-järjestelmään kuuluvan ohjelmiston tiedot, jotka vaikuttavat tyyppihyväksynnän kannalta merkityksellisiin ADS-järjestelmän ominaisuuksiin |
28. |
’kohtuuttomalla riskillä’ ajoneuvon matkustajiin ja muihin tienkäyttäjiin kohdistuvaa kokonaisriskiä, joka on suurempi kuin vastaavissa kuljetustehtävissä ja -tilanteissa kyseisen suunnitellun toiminta-alueen rajoissa käytettävän manuaalisesti kuljetettavan ajoneuvon aiheuttama riski |
29. |
’toimintaturvallisuudella’ sitä, että toimintahäiriöiden aiheuttamien vaarojen ilmetessä ei esiinny kohtuuttomia riskejä |
30. |
’käyttöturvallisuudella’ sitä, että kohtuuttomia riskejä ei esiinny sellaisten vaarojen ilmetessä, jotka johtuvat suunnitellun toiminnon puutteista (esimerkiksi väärä tai puuttuva havainto), toiminnallisista häiriöistä (jotka voivat johtua ympäristöolosuhteista, kuten sumusta, sateesta, varjoista, auringonvalosta tai infrastruktuurista) tai kohtuudella ennakoitavissa olevista ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien virheellisistä toimenpiteistä tai muista virheistä (turvallisuusriski ilman järjestelmävikoja) |
31. |
’ohjausstrategialla’ strategiaa, jolla varmistetaan ADS-järjestelmän vakaa ja turvallinen toiminta tietyissä ympäristö- ja/tai käyttöolosuhteissa (kuten tienpinnan tila, muut tienkäyttäjät, huonot sääolot, välitön törmäysvaara, viat tai toiminta-alueen rajojen saavuttaminen). Strategiaan voi sisältyä tilapäisiä toimintarajoituksia (esimerkiksi suurimman toimintanopeuden pienentäminen), vaaran minimoivia ohjausliikkeitä, törmäyksen välttäminen tai lieventäminen, etäkomentoja jne. |
32. |
’ajalla törmäykseen’ (TTC) aikaa siihen, että asianomaiset ajoneuvot/esineet/henkilöt törmäävät, jos niiden nopeudet eivät muutu ja ne pysyvät kulkureitillään. Kun kyse on puhtaasti pituussuuntaisista tilanteista, joissa nopeudet ovat tasaiset, TTC saadaan, ellei toisin täsmennetä, jakamalla hyväksynnän kohteena olevan ajoneuvon ja asianomaisten muiden ajoneuvojen / esineiden / henkilöiden välinen pituussuuntainen etäisyys (mitattuna hyväksynnän kohteena olevan ajoneuvon kulkusuuntaan) hyväksynnän kohteena olevan ajoneuvon ja asianomaisten muiden ajoneuvojen / esineiden / henkilöiden suhteellisella pituussuuntaisella nopeudella. Kun kyse on puhtaasti risteävistä tilanteista, joissa nopeudet ovat tasaiset, TTC saadaan, ellei toisin täsmennetä, jakamalla testattavan ajoneuvon pituussuuntainen etäisyys muiden ajoneuvojen / esineiden / henkilöiden sivusuuntaisesta liikeradasta testattavan ajoneuvon pituussuuntaisella nopeudella. |
33. |
’ajoneuvotyypillä ADS-järjestelmän osalta’ täysin automatisoituja ajoneuvoja, jotka eivät poikkea toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin
|
34. |
’kaksitoimisilla ajoneuvoilla’ täysin automatisoituja ajoneuvoja, joissa on kuljettajan istuin ja jotka on suunniteltu ja rakennettu
Kaksitoimisten ajoneuvojen tapauksessa siirtyminen manuaalisesta ajotilasta täysin automatisoituun ajotilaan ja täysin automatisoidusta ajotilasta manuaaliseen ajotilaan saa olla mahdollista vain ajoneuvon seistessä paikallaan, ei sen ollessa liikkeessä. |
35. |
’liikenteenharjoittajalla’ tarkoitetaan tahoa, joka tarjoaa kuljetuspalvelun, jossa käytetään yhtä tai useampaa täysin automatisoitua ajoneuvoa. |
3 artikla
Täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset ja tekniset eritelmät
1. Ilmoituslomakkeen, joka toimitetaan asetuksen (EU) 2018/858 24 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti täysin automatisoidun ajoneuvon automatisoidun ajojärjestelmän tyyppihyväksyntää koskevan hakemuksen mukana, on sisällettävä liitteessä I esitetyt kyseisen järjestelmän kannalta merkitykselliset tiedot.
2. Täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoitujen ajojärjestelmien tyyppihyväksyntään sovelletaan liitteessä II vahvistettuja teknisiä eritelmiä. Hyväksyntäviranomaiset tai niiden tutkimuslaitokset arvioivat nämä eritelmät liitteen III mukaisesti.
3. Asetuksen (EU) 2018/858 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu EU-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee täysin automatisoidun ajoneuvon automatisoitua ajojärjestelmää, on laadittava liitteen IV mukaisesti.
4 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 325, 16.12.2019, s. 1.
(2) EUVL L 82, 9.3.2021, s. 75.
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).
(4) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 panemisesta täytäntöön siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntään ja markkinavalvontaan sovellettavista hallinnollisista vaatimuksista (EUVL L 163, 26.5.2020, s. 1).
LIITE I
Ilmoituslomake: täysin automatisoitujen ajoneuvojen EU-tyyppihyväksyntä niiden automatisoidun ajojärjestelmän osalta
MALLI
Ilmoituslomake nro … – täysin automatisoidun ajoneuvon tyypin EU-tyyppihyväksyntä automatisoidun ajojärjestelmän (ADS) osalta.
Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset tai kuvat on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
0. |
YLEISTÄ |
0.1 |
Merkki (valmistajan kauppanimi): |
0.2 |
Tyyppi: |
0.2.1 |
Kaupalliset nimet (jos saatavissa): |
0.2.2 |
Monivaiheisesti hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellistä valmistusvaihetta edustavan ajoneuvon tyyppihyväksyntätiedot kaikista vaiheista. (Tässä voidaan käyttää matriisia.)
Tyyppi: Variantit: Versiot: Tyyppihyväksyntätodistuksen numero, mukaan luettuna laajennuksen numero … |
0.3 |
Ajoneuvoon / komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön merkitty tyypin tunniste: |
0.3.1 |
Merkinnän sijainti: |
0.4 |
Ajoneuvoluokka: |
0.5 |
Valmistajan toiminimi ja osoite: |
0.5.1 |
Monivaiheisesti hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellisiä valmistusvaiheita edustavan ajoneuvon valmistajan toiminimi ja osoite: … |
0.6 |
Lakisääteisten kilpien ja merkintöjen sijainti ja kiinnitysmenetelmä ja ajoneuvon valmistenumeron sijainti: … |
0.6.1 |
Alustassa: … |
0.6.2 |
Korissa: … |
0.8 |
Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: |
0.9 |
Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: |
17. |
AUTOMATISOITU AJOJÄRJESTELMÄ (ADS) |
17.1 |
ADS-järjestelmän yleinen kuvaus |
17.1.1 |
Suunniteltu toiminta-alue / reunaehdot |
17.1.2 |
Perustoiminta (esim. esineiden ja tapahtumien havaitseminen ja niihin reagoiminen (OEDR), suunnittelu jne.) |
17.2 |
ADS-järjestelmän toimintojen kuvaus |
17.2.1 |
Järjestelmän päätoiminnot (toimintakonsepti) |
17.2.1.1 |
Ajoneuvon sisäiset toiminnot |
17.2.1.2 |
Ajoneuvon ulkoiset toiminnot (esim. taustajärjestelmä, tarvittava ajoneuvon ulkoinen infrastruktuuri, tarvittavat käyttöjärjestelyihin liittyvät toimenpiteet) |
17.3 |
ADS-järjestelmän keskeisten komponenttien kuvaus |
17.3.1 |
Ohjausyksiköt |
17.3.2 |
Anturit ja niiden asentaminen ajoneuvoon |
17.3.3 |
Toimilaitteet |
17.3.4 |
Kartat ja paikannus |
17.3.5 |
Muu laitteisto |
17.4 |
ADS-järjestelmän kokoonpano ja kaaviot |
17.4.1 |
Kokoonpanokaavio (esim. lohkokaavio) |
17.4.2 |
Liitäntäluettelo ja -kaavio |
17.5 |
Vaatimukset |
17.5.1 |
Vaatimukset normaalissa toimintatilassa |
17.5.2 |
Vaatimukset hätätoimintatilassa |
17.5.3 |
Hyväksymisperusteet |
17.5.4 |
Vaatimustenmukaisuuden osoittaminen |
17.6 |
Turvajärjestelyt |
17.6.1 |
Valmistajan lausunto siitä, ettei ajoneuvo aiheuta kohtuutonta vaaraa |
17.6.2 |
Ohjelmistoarkkitehtuurin kuvaus (esim. lohkokaavio) |
17.6.3 |
Menettely, jolla ADS-järjestelmän toimintaperiaatteen toteuttaminen määritetään |
17.6.4 |
Yleinen selostus ADS-järjestelmään sisällytetyistä keskeisistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksessa, toimintahäiriöiden sattuessa ja suunnitellun toiminta-alueen ylittävissä olosuhteissa |
17.6.5 |
Yleiskuvaus keskeisistä vikaantumisen yhteydessä noudatettavista periaatteista ja varmistusstrategiasta riskinlieventämisstrategia (vaaran minimoiva ohjausliike) mukaan luettuna |
17.6.6 |
Edellytykset, joiden täyttyessä esitetään toimintapyyntö ajoneuvossa olevalle valvojalle tai etävalvojalle |
17.6.7 |
Järjestely (käyttöliittymä), jolla ajoneuvon matkustajat, ajoneuvossa oleva valvoja ja etävalvoja voivat käyttää ADS-järjestelmää, mukaan luettuna järjestelmän suojaus yksinkertaiselta luvattomalta aktivoinnilta, käytöltä ja säätämiseltä |
17.7 |
Valmistajan tekemä varmennus ja validointi, joka liittyy suoritusvaatimuksiin, jotka koskevat mm. esineiden ja tapahtumien havaitsemista ja niihin reagoimista, käyttöliittymää ja liikennesääntöjen noudattamista sekä sitä, että järjestelmä on suunniteltu siten, että se ei aiheuta ajoneuvon matkustajille tai muille tienkäyttäjille kohtuutonta vaaraa: |
17.7.1 |
Valitun toimintamallin kuvaus |
17.7.2 |
Tavanomaisten, kriittisten ja häiriöskenaarioiden valinta |
17.7.3 |
Käytettyjen menetelmien ja välineiden (ohjelmistot, laboratorio jne.) kuvaus ja uskottavuusarvioinnin tiivistelmä |
17.7.4 |
Tulosten kuvaus |
17.7.5 |
Tulosten epävarmuus |
17.7.6 |
Tulosten tulkinta |
17.7.7 |
Valmistajan lausunto:
Valmistaja(t) … vakuuttaa (vakuuttavat), että ADS-järjestelmä ei aiheuta ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille kohtuutonta vaaraa. |
17.8 |
ADS-järjestelmän tietoelementit |
17.8.1 |
Tallennettavien tietojen tyyppi |
17.8.2 |
Tallennusvälineen sijainti |
17.8.3 |
Tallennettavat tapahtumat ja tietoelementit |
17.8.4 |
Tietoturvan ja tietosuojan varmistamiskeinot |
17.8.5 |
Menettely, jolla tietoihin päästään käsiksi |
17.9 |
Kyberturvallisuus ja ohjelmistopäivitykset |
17.9.1 |
Kyberturvallisuuteen liittyvän tyyppihyväksynnän numero: |
17.9.2 |
Kyberturvallisuuden hallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen numero: |
17.9.3 |
Ohjelmistopäivityksiin liittyvän tyyppihyväksynnän numero: |
17.9.4 |
Ohjelmistopäivitysten hallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen numero: |
17.9.5 |
ADS-järjestelmän ohjelmiston tunnistetiedot: |
17.9.5.1 |
Tapa, jolla Rx-tunnistenumero tai ohjelmistoversio selvitetään, jos Rx-tunnistenumeroa ei säilytetä ajoneuvossa: |
17.9.5.2 |
Tapauksen mukaan luettelo parametreista, joiden avulla voidaan tunnistaa ne ajoneuvot, joiden järjestelmä voidaan päivittää 17.9.4.1 kohdassa annetulla Rx-tunnistenumerolla merkityllä ohjelmistolla: |
17.10 |
Käyttöopas (liitetään ilmoituslomakkeeseen) |
17.10.1 |
ADS-järjestelmän toiminnan kuvaus sekä odotetut omistajan, liikenteenharjoittajan, ajoneuvossa olevan valvojan, etävalvojan jne. tehtävät |
17.10.2 |
Turvallista käyttöä koskevat tekniset toimenpiteet (esim. tarvittava ajoneuvon ulkoinen infrastruktuuri, huoltotoimien ajoitus, tiheys ja malli): |
17.10.3 |
Toimintaan ja ympäristöön liittyvät rajoitukset |
17.10.4 |
Käyttöjärjestelyihin liittyvät toimenpiteet (esim. mahdollisen ajoneuvossa olevan tai etävalvojan tarve) |
17.10.5 |
Ohjeet hätätilanteiden ja ADS-järjestelmän esittämien pyyntöjen varalta (turvallisuuteen liittyvät toimenpiteet, jotka ajoneuvon matkustajien, liikenteenharjoittajan, ajoneuvossa olevan valvojan, etävalvojan ja viranomaisten on toteutettava toimintahäiriöiden sattuessa) |
17.11 |
Määräaikaiskatsastusvalmiuden kytkeminen
Kuva- ja taulukkoluettelo Lyhenteet Liite I – Simulointiohjeet Liite II – Käyttöopas Huomautus Tämä ilmoituslomake sisältää automatisoidun ajojärjestelmän kannalta merkityksellisiä tietoja, ja se on täytettävä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä I vahvistetun mallin mukaisesti. |
LIITE II
Suorituskykyvaatimukset
1. Dynaaminen ajotehtävä tavanomaisissa liikenneskenaarioissa
1.1 |
ADS-järjestelmän on kyettävä suorittamaan koko dynaaminen ajotehtävä. |
1.1.1 |
ADS-järjestelmän kyky suorittaa koko dynaaminen ajotehtävä määritetään järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen puitteissa. |
1.1.2 |
Osana dynaamista ajotehtävää ADS-järjestelmän on
|
1.1.3 |
Järjestelmän on toimittava ennakoivasti vuorovaikutuksessaan muiden tienkäyttäjien kanssa, jotta ajoneuvo kulkee pituussuunnassa vakaasti ja tempoilematta ja minimoi riskit kriittisten tilanteiden uhatessa (jos esimerkiksi kohdataan näkyvissä tai piilossa oleva loukkaantumiselle altis tienkäyttäjä, kuten jalankulkija tai pyöräilijä, tai jos toinen ajoneuvo ylittää täysin automatisoidun ajoneuvon reitin sivusuunnassa tai kiilaa sen eteen). |
1.1.4 |
Dynaamisen ajotehtävän suorittamiseen liittyvien vaatimusten on täytyttävä myös ajettaessa taaksepäin, jos suunnitellulla toiminta-alueella edellytetään peruutusvaihteen kytkemistä tai se on kytketty. |
1.2 |
ADS-järjestelmän on havaittava dynaamisen ajotehtävän kannalta merkitykselliset kohteet ja tapahtumat suunnitellulla toiminta-alueellaan ja reagoitava niihin asianmukaisesti.
Tällaisia kohteita ja tapahtumia voivat olla muiden muassa seuraavat:
|
1.3 |
ADS-järjestelmän on noudatettava käyttömaan liikennesääntöjä. |
1.3.1 |
ADS-järjestelmän on viestittävä turvallisesti muiden tienkäyttäjien kanssa liikennesääntöjä noudattaen mm. seuraavasti:
|
1.3.2 |
Jos ADS-järjestelmällä varustettu ajoneuvo on tarkoitettu seisovien tai ilman turvajärjestelmiä matkustavien matkustajien kuljettamiseen eikä erityisiä asiaa koskevia liikennesääntöjä ole, ajoneuvon vaakasuuntainen kokonaiskiihtyvyys (absoluuttinen arvo, joka on laskettu sivu- ja pituussuuntaisen kiihtyvyyden summana) saa olla enintään 2,4 m/s2 ja kiihtyvyyden muutosnopeus enintään 5 m/s3.
Sen mukaan, millainen riski ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille aiheutuu, näiden raja-arvojen ylittäminen voi esimerkiksi hätätapauksissa olla asianmukaista. |
2. Dynaaminen ajotehtävä kriittisissä liikenneskenaarioissa (hätätoimintatila)
2.1 |
ADS-järjestelmän on pystyttävä suorittamaan dynaaminen ajotehtävä kaikissa kohtuudella ennakoitavissa olevissa kriittisissä liikenneskenaarioissa suunnitellulla toiminta-alueellaan. |
2.1.1 |
ADS-järjestelmän on pystyttävä havaitsemaan riski törmäyksestä muihin tienkäyttäjiin tai yhtäkkiä ilmenevään esteeseen (roju, kuormasta pudonneet esineet) ja suorittamaan automaattisesti asianmukaiset hätätoimet (jarrutus, väistäminen), joilla vältetään kohtuudella ennakoitavissa oleva törmäys ja minimoidaan ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuden vaarantuminen. |
2.1.1.1 |
Jos tästä aiheutuu vaihtoehtoinen väistämätön ihmisen henkeen kohdistuva riski, ADS-järjestelmä ei saa asettaa ihmisiä eriarvoiseen asemaan heidän henkilökohtaisten ominaisuuksiensa perusteella. |
2.1.1.2 |
Täysin automatisoidun ajoneuvon ulkopuolisten ihmisten hengen suojeleminen ei saa olla vähemmän tärkeää kuin ajoneuvossa matkustavien ihmisten hengen suojeleminen. |
2.1.2 |
Törmäyksen välttämisen/lieventämisen strategiassa olisi otettava huomioon asianomaisten tienkäyttäjien erityinen loukkaantumisalttius. |
2.1.3 |
Väistöliikkeen jälkeen ajoneuvon on pyrittävä palaamaan vakaaseen liikkeeseen niin pian kuin se on teknisesti mahdollista. |
2.1.4 |
Hätävilkkukytkennän aktivointiin tarvittava signaali on annettava automaattisesti liikennesääntöjä noudattaen. Jos ajoneuvo lähtee automaattisesti uudelleen liikkeelle, on automaattisesti annettava signaali, jolla hätävilkku kytketään pois toiminnasta. |
2.1.5 |
Jos täysin automatisoitu ajoneuvo joutuu liikenneonnettomuuteen, ADS-järjestelmän on pyrittävä pysäyttämään täysin automatisoitu ajoneuvo ja suorittamaan vaaran minimoiva ohjausliike, jolla ajoneuvo saatetaan vaaran minimoivaan tilaan. ADS-järjestelmä ei saa palata normaaliin toimintatilaan ennen kuin järjestelmä ja/tai ajoneuvossa oleva valvoja (tapauksen mukaan) tai etävalvoja (tapauksen mukaan) on vahvistanut, että täysin automatisoidun ajoneuvon toimintatila on turvallinen. |
3. Dynaaminen ajotehtävä suunnitellun toiminta-alueen rajoilla
3.1 |
ADS-järjestelmän on tunnistettava suunniteltuun toiminta-alueeseensa liittyvät edellytykset ja rajat. |
3.1.1 |
ADS-järjestelmän on pystyttävä määrittämään, täyttyvätkö sen aktivoimisen edellytykset. |
3.1.2 |
Jos yksi tai useampi suunniteltuun toiminta-alueeseen liittyvistä edellytyksistä ei täyty tai ei enää täyty, ADS-järjestelmän on havaittava tämä tilanne ja reagoitava siihen. |
3.1.3 |
ADS-järjestelmän on kyettävä ennakoimaan poistuminen suunnitellulta toiminta-alueelta. |
3.1.4 |
Suunnitellun toiminta-alueen edellytykset ja rajat vahvistaa valmistaja. |
3.1.4.1 |
ADS-järjestelmän on tunnistettava mm. seuraavat suunniteltuun toiminta-alueeseen liittyvät olosuhteet:
|
3.1.5 |
Kun ADS-järjestelmä saavuttaa suunnitellun toiminta-alueensa rajat, sen on suoritettava vaaran minimoiva ohjausliike, jolla ajoneuvo saatetaan vaaran minimoivaan tilaan, ja annettava asiasta varoitus ajoneuvossa olevalle tai etävalvojalle (jos sellainen on). |
4. Dynaaminen ajotehtävä häiriöskenaariossa
4.1 |
ADS-järjestelmän on havaittava järjestelmän tai ajoneuvon toimintahäiriö ja reagoitava siihen. |
4.1.1 |
ADS-järjestelmän on tunnistettava häiriöt ja viat. |
4.1.2 |
ADS-järjestelmän on arvioitava, voiko se suorittaa koko dynaamisen ajotehtävän. |
4.1.2.1 |
ADS-järjestelmän on reagoitava turvallisesti järjestelmän häiriöön tai vikaan, joka ei merkittävästi vaaranna sen toimintaa. |
4.1.2.2 |
ADS-järjestelmän on suoritettava vaaran minimoiva ohjausliike, jolla ajoneuvo saatetaan vaaran minimoivaan tilaan, jos ADS-järjestelmässä ja/tai muussa ajoneuvon järjestelmässä ilmenee vika, joka estää ADS-järjestelmää suorittamasta dynaamista ajotehtävää. |
4.1.2.3 |
ADS-järjestelmän on merkittävän vian havaittuaan välittömästi ilmoitettava siitä ja sen seurauksena olevasta toimintatilasta ajoneuvon matkustajille, ajoneuvossa olevalle valvojalle (jos sellainen on) tai etävalvojalle (tarvittaessa) sekä muille tienkäyttäjille liikennesääntöjen mukaisesti (esim. aktivoimalla hätävilkkukytkentä). |
4.1.2.4 |
Jos ajoneuvon jarrutus- tai ohjaustehoa heikentää jokin vika, vaaran minimoiva ohjausliike on suoritettava jäljellä olevan tehon perusteella. |
5. Vaaran minimoiva ohjausliike ja vaaran minimoiva tila
5.1 |
ADS-järjestelmällä varustetun täysin automatisoidun ajoneuvon on vaaran minimoivan ohjausliikkeen aikana hidastettava vauhtiaan hidastamiskäskyllä, jonka olisi oltava enintään 4,0 m/s2, ja pysähdyttävä mahdollisimman turvalliseen paikkaan ottaen huomioon ympäröivän liikenteen ja tieinfrastruktuurin. Hidastamiskäsky voi olla suurempi, jos ADS-järjestelmän tai täysin automatisoidun ajoneuvon vakava vika sitä vaatii. |
5.2 |
Kun ADS-järjestelmä aikoo saattaa täysin automatisoidun ajoneuvon vaaran minimoivaan tilaan, sen on ilmoitettava siitä täysin automatisoidun ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille liikennesääntöjen mukaisesti (esim. aktivoimalla hätävilkkukytkentä). |
5.3 |
Täysin automatisoitu ajoneuvo saa poistua vaaran minimoivasta tilasta vasta sen jälkeen, kun ADS-järjestelmä ja/tai ajoneuvossa oleva valvoja (tapauksen mukaan) tai etävalvoja (tapauksen mukaan) on vahvistanut, että vaaran minimoivan ohjausliikkeen aktivoinnin syyt ovat poistuneet. |
6. Ihmisen ja koneen välinen vuorovaikutus
6.1 |
Täysin automatisoidun ajoneuvon matkustajille on annettava riittävät tiedot, joita tarvitaan turvallisen toiminnan varmistamiseksi ja vaaratilanteiden varalta. |
6.2 |
Jos ADS-järjestelmän turvajärjestelyihin kuuluu etävalvoja, täysin automatisoidussa ajoneuvossa on oltava keino, jolla ajoneuvon matkustajat voivat ajoneuvossa olevalla audiovisuaalisella välineellä ottaa yhteyden etävalvojaan. Audiovisuaalisessa välineessä on käytettävä yksiselitteisiä merkkejä (esim. standardin ISO 7010 mukaista hätäpuhelimen merkkiä E004). |
6.3 |
ADS-järjestelmän on tarjottava ajoneuvon matkustajille keino pyytää vaaran minimoivaa ohjausliikettä, jolla täysin automatisoitu ajoneuvo pysäytetään. Hätätapauksessa
|
6.4 |
Jos ADS-järjestelmän turvajärjestelyihin kuuluu etävalvoja, täysin automatisoidussa ajoneuvossa on oltava järjestelmä, jolla matkustamoa ja ajoneuvon ympäristöä voidaan valvoa visuaalisesti (esim. standardin ISO16505:2019 luvun 6 mukainen kameravalvonta), jotta etävalvoja voi arvioida tilanteen ajoneuvossa ja sen ulkopuolella. |
6.5 |
Jos ADS-järjestelmän turvajärjestelyihin kuuluu etävalvoja, etävalvojan on voitava avata konekäyttöinen käyttöovi etäkomennolla. |
6.6 |
ADS-järjestelmän on kytkettävä asianmukaiset ajoneuvon järjestelmät tarvittaessa toimintaan (ovien avaaminen, tuulilasinpyyhkimien käynnistäminen sateella, lämmitysjärjestelmän kytkeminen jne.). |
7. Toiminta- ja käyttöturvallisuus
7.1 |
Valmistajan on osoitettava, että ADS-järjestelmän toiminta- ja käyttöturvallisuuteen on kiinnitetty riittävässä määrin huomiota suunnittelu- ja kehittämisvaiheessa. Valmistajan toteuttamilla toimenpiteillä on varmistettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo ei ajoneuvon käyttöiän aikana aiheuta käyttöalueensa puitteissa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudelle kohtuutonta vaaraa verrattuna vastaaviin kuljetustehtäviin ja -tilanteisiin. |
7.1.1 |
Valmistajan on määriteltävä hyväksymisperusteet, joista ADS-järjestelmän validointitavoitteet johdetaan suunniteltuun toiminta-alueeseen liittyvän jäännösriskin arvioimiseksi ottaen huomioon mahdolliset olemassa olevat onnettomuustiedot (1), tiedot pätevän ja huolellisen kuljettajan kuljettamien ajoneuvojen suorituskyvystä sekä viimeisintä kehitystä edustavan tekniikan. |
7.2 |
Valmistajalla on oltava menettelyt, joilla huolehditaan ADS-järjestelmän turvallisuudesta ja vaatimustenmukaisuudesta järjestelmän koko käyttöiän ajan (komponenttien kuluminen etenkin anturien osalta, uudenlaiset liikenneskenaariot jne.). |
8. Kyberturvallisuus ja ohjelmistopäivitykset
8.1 |
ADS-järjestelmä on suojattava luvattomalta käytöltä E-säännön nro 155 (2) mukaisesti. |
8.2 |
ADS-järjestelmän on tuettava ohjelmistopäivityksiä. ADS-järjestelmän ohjelmistopäivitysmenettelyjen ja -prosessien tehokkuus on osoitettava noudattamalla E-sääntöä nro 156 (3). |
8.2.1 |
Kuten ohjelmistopäivityksiä ja niiden hallintajärjestelmää koskevassa E-säännössä täsmennetään, järjestelmän ohjelmiston tunnistamiseksi käytetään R2022/1426SWIN-tunnistenumeroa R2022/1426SWIN-tunnistenumeroa voidaan säilyttää ajoneuvossa. Muussa tapauksessa valmistajan on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle asianomaisiin tyyppihyväksyntiin liittyvät ajoneuvon tai yksittäisten elektronisten ohjausyksiköiden ohjelmistoversiot. |
8.2.2 |
Valmistajan on annettava ilmoituslomakkeessa seuraavat tiedot:
|
8.2.3 |
Valmistaja voi esittää ilmoituslomakkeessa luettelon niistä parametreista, joiden avulla voidaan tunnistaa ne ajoneuvot, joiden järjestelmä voidaan päivittää R2022/1426SWIN-tunnistenumerolla merkityllä ohjelmistolla. Tietojen on oltava valmistajan ilmoittamia, eikä hyväksyntäviranomainen voi tarkastaa niitä. |
8.2.4 |
Valmistaja voi hankkia ajoneuvotyypille uuden tyyppihyväksynnän erotellakseen toisistaan ne ohjelmistoversiot, jotka on tarkoitettu markkinoilla oleviin jo rekisteröityihin ajoneuvoihin, ja ne, joita käytetään uusissa ajoneuvoissa. Näin voidaan kattaa tilanteet, joissa tyyppihyväksyntämääräyksiä päivitetään tai sarjatuotannossa oleviin ajoneuvoihin tehdään laitemuutoksia. Tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella on mahdollisuuksien mukaan vältettävä päällekkäisiä testejä. |
9. ADS-järjestelmää koskevat tietovaatimukset ja täysin automatisoitujen ajoneuvojen onnettomuustietotallenninta koskevat erityiset tietoelementit
9.1 |
ADS-järjestelmän on toiminnassa ollessaan kirjattava kaikki seuraavat tapahtumat: |
9.1.1 |
ADS-järjestelmän kytkeminen toimintaan / uudelleenkäynnistäminen (tapauksen mukaan) |
9.1.2 |
ADS-järjestelmän kytkeminen pois toiminnasta (tapauksen mukaan) |
9.1.3 |
ADS-järjestelmän lähettämä pyyntö etävalvojalle (tapauksen mukaan) |
9.1.4 |
Etävalvojan lähettämä pyyntö/syöte (tapauksen mukaan) |
9.1.5 |
Hätätoimintatilan käynnistäminen |
9.1.6 |
Hätätoimintatilan lopettaminen |
9.1.7 |
Osallisuus havaittuun törmäykseen |
9.1.8 |
Onnettomuustietotallentimen (EDR) antama syöte |
9.1.9 |
ADS-järjestelmän aloittama vaaran minimoiva ohjausliike |
9.1.10 |
Täysin automatisoitu ajoneuvo saavuttanut vaaran minimoivan tilan |
9.1.11 |
ADS-järjestelmän vika (kuvaus) |
9.1.12 |
Ajoneuvon vikaantuminen |
9.1.13 |
Kaistanvaihdon aloittaminen |
9.1.14 |
Kaistanvaihdon lopettaminen |
9.1.15 |
Kaistanvaihdon keskeyttäminen |
9.1.16 |
Tarkoituksellisen kaistanylityksen aloittaminen |
9.1.17 |
Tarkoituksellisen kaistanylityksen lopettaminen |
9.2 |
Edellä 9.1.13, 9.1.14, 9.1.16 ja 9.1.17 kohdassa tarkoitetut toimet on tallennettava vain siinä tapauksessa, että ne tehdään 30 sekuntia ennen 9.1.5, 9.1.7, 9.1.15 tai 9.1.8 kohdassa tarkoitettua tapahtumaa. |
9.3 |
ADS-järjestelmän tietoelementit |
9.3.1 |
Kunkin kohdassa 9.1 luetellun tapahtuman osalta on tallennettava seuraavat tietoelementit selvästi tunnistettavalla tavalla: |
9.3.2 |
Tallennetun tapahtuman merkkilippu |
9.3.3 |
Tapahtuman syy (tapauksen mukaan) |
9.3.4 |
Päiväys (muoto: vvvv/kk/pp) |
9.3.5 |
Sijainti (GPS-koordinaatit) |
9.3.6 |
Aikaleima:
|
9.4 |
Kunkin tallennetun tapahtuman osalta on oltava selvästi tunnistettavissa RX-tunnistenumero tai ohjelmistoversiot, joista käy ilmi, että ohjelmisto oli tapahtumahetkellä asennettuna. |
9.5 |
Jos samanaikaisesti kirjataan useita elementtejä niiden aikaresoluution rajoissa, elementtien osalta voidaan käyttää samaa aikaleimaa. Jos samalla aikaleimalla kirjataan useita elementtejä, niiden aikajärjestyksen on käytävä ilmi yksittäisten elementtien tiedoista. |
9.6 |
Tietojen saatavuus |
9.6.1 |
ADS-järjestelmän tietoelementtien on oltava saatavilla, ellei unionin tai kansallisessa lainsäädännössä määritellyistä vaatimuksista muuta johdu (4). |
9.6.2 |
Kun tallennustila täyttyy, siinä olevat tiedot saa korvata vain vanhin korvataan ensin -menettelyllä (FIFO), jossa noudatetaan asianmukaisia tietojen saatavuuteen liittyviä vaatimuksia.
Ajoneuvonvalmistajan on esitettävä asiakirjoihin perustuvat todisteet käytettävissä olevasta tallennustilasta. |
9.6.3 |
Luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen tapauksessa tietojen on oltava saatavilla myös E-säännössä nro 94 (5), 95 (6) tai 137 (7) vahvistetun vakavuustason törmäyksen jälkeen. |
9.6.4 |
Luokkien M2, M3, N2 ja N3 ajoneuvojen tapauksessa 9.2 kohdassa lueteltujen tietoelementtien on oltava saatavilla myös törmäyksen jälkeen. Tämän osoittamiseksi sovelletaan seuraavaa:
Joko:
|
9.6.5. |
Jos ajoneuvossa oleva päävirtalähde ei ole käytettävissä, kaikkien tietojen on kuitenkin oltava saatavilla. |
9.6.6 |
Tallennettujen tietojen on oltava helposti luettavissa standardoidulla tavalla käyttämällä elektronista käyttöliittymää ainakin standardinmukaisen liitännän (OBD-portin) kautta. |
9.7 |
Täysin automatisoitujen ajoneuvojen onnettomuustietotallentimen erityiset tietoelementit |
9.7.1 |
Jos ajoneuvoon on asetuksen (EU) 2019/2144 6 artiklan mukaisesti asennettu onnettomuustietotallennin, on standardinmukaisen liitännän (OBD-portin) kautta oltava saatavilla 9.3.1 ja 9.3.2 kohdassa tarkoitetut ADS-tietoelementit vähintään 30 sekunnin ajalta ennen viimeisintä ”onnettomuustietotallentimen (EDR) antama syöte” -merkkilipun asettamista samoin kuin E-säännön nro 160 (9) liitteessä 4 (EDR-tiedot) täsmennetyt tietoelementit. |
9.7.2 |
Jos 9.1 kohdassa tarkoitettuja tapahtumia ei ole esiintynyt 30 sekunnin aikana ennen viimeisintä ”onnettomuustietotallentimen (EDR) antama syöte” -merkkilipun asettamista, on EDR-tietojen lisäksi oltava saatavilla vähintään tietoelementti, joka vastaa viimeisiä 9.1.1 ja 9.1.2 kohdassa tarkoitettuja tapahtumia samassa syklissä. |
9.7.3 |
Edellä olevien 9.7.1 tai 9.7.2 kohdan mukaisesti haetut tietoelementit eivät saa sisältää päivämäärää ja aikaleimaa tai muuta tietoa, jonka perusteella ajoneuvo tai sen käyttäjä tai omistaja voitaisiin tunnistaa. Aikaleima on korvattava tiedolla, joka edustaa ”onnettomuustietotallentimen (EDR) antama syöte” -merkkilipun asettamisen ja vastaavan ADS-tietoelementin tapahtumamerkkilipun asettamisen välistä aikaeroa. |
9.8 |
Valmistajan on annettava ohjeet siitä, miten tietoihin päästään käsiksi. |
9.9 |
Suojaus tietojen väärinkäyttöä vastaan |
9.9.1 |
On huolehdittava siitä, että tallennetut tiedot on esimerkiksi suunnittelun keinoin riittävällä tavalla suojattu väärinkäyttöä (esim. poistamista) vastaan. |
10. Manuaalinen ajotila
10.1 |
Jos ADS-järjestelmä sallii manuaalisen ajamisen huoltoa varten tai ajoneuvon ottamiseksi hallintaan sen jälkeen, kun täysin automatisoitu ajoneuvo on tehnyt vaaran minimoivan ohjausliikkeen, ajoneuvon nopeus on rajoitettava nopeuteen 6 km/h ja ajoneuvossa on oltava väline, jolla ajoneuvoa kuljettava henkilö voi suorittaa ajotehtävän turvallisesti valmistajan turvajärjestelyjen puitteissa. Vikaantumistilannetta lukuun ottamatta ADS-järjestelmän on jatkettava liikkumisalueellaan olevien esteiden (kuten ajoneuvo tai jalankulkija) havainnointia ja autettava kuljettajaa pysäyttämään ajoneuvo välittömästi törmäyksen välttämiseksi. |
10.2 |
Jos ajoneuvon nopeus on manuaalisen ajamisen aikana rajoitettu nopeuteen 6 km/h, kuljettajan ei tarvitse pysyä täysin automatisoidun ajoneuvon sisällä. Kuljettaja voi kuljettaa ajoneuvoa sen läheltä etäohjauksella, kunhan hänellä on koko ajan suora näköyhteys ajoneuvoon. Etäohjauksen maksimietäisyys saa olla enintään 10 metriä. |
10.3 |
Jos ajoneuvoa on manuaalisen ajamisen aikana tarkoitus kuljettaa suuremmilla nopeuksilla kuin 6 km/h, ajoneuvoa on pidettävä kaksitoimisena ajoneuvona. |
11. Käyttöopas
11.1 |
Valmistajan on laadittava käyttöopas. Käyttöoppaan tarkoituksena on varmistaa täysin automatisoidun ajoneuvon turvallinen käyttö antamalla yksityiskohtaisia ohjeita ajoneuvon omistajalle, matkustajille, liikenteenharjoittajalle, ajoneuvossa olevalle valvojalle, etävalvojalle ja asiaankuuluville kansallisille viranomaisille.
Jos täysin automatisoitua ajoneuvoa voidaan ajaa manuaalisesti huoltoa varten tai ajoneuvon ottamiseksi hallintaan vaaran minimoivan ohjausliikkeen jälkeen, käyttöoppaassa on annettava myös siihen liittyvät ohjeet. |
11.2 |
Käyttöoppaassa on annettava kuvaus ADS-järjestelmän toiminnasta. |
11.3 |
Käyttöoppaassa on esitettävä täysin automatisoidun ajoneuvon turvallisen käytön edellytyksenä olevat tekniset toimenpiteet (esimerkiksi ajoneuvon ja sen ulkopuolisen infrastruktuurin tarkastukset ja kunnossapito sekä kuljetus- ja fyysiseen infrastruktuuriin liittyvät vaatimukset, kuten paikannusmerkit ja havaintoanturit), käyttörajoitukset (esimerkiksi nopeusrajoitus, ajokaista ja fyysinen erottaminen vastaantulevasta liikenteestä), ympäristöolot (esim. käyttökielto lumisissa olosuhteissa) ja toiminnalliset toimenpiteet (jos esimerkiksi tarvitaan ajoneuvossa oleva tai etävalvoja). |
11.4 |
Käyttöoppaassa on annettava ajoneuvon matkustajille, liikenteenharjoittajalle, mahdolliselle ajoneuvossa olevalle tai etävalvojalle sekä viranomaisille ohjeet hätätilanteiden ja ADS-järjestelmän esittämien pyyntöjen varalta. |
11.5 |
Käyttöoppaassa on esitettävä säännöt, joilla varmistetaan, että huoltotoimenpiteet, yleiset testit ja lisätutkimukset tehdään asianmukaisesti. |
11.6 |
Käyttöopas on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle yhdessä tyyppihyväksyntähakemuksen kanssa ja liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen. |
11.7 |
Käyttöopas on asetettava ajoneuvon omistajan ja tapauksen mukaan liikenteenharjoittajan, ajoneuvossa olevan valvojan, etävalvojan ja asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten saataville. |
12. Määräaikaiskatsastuksia koskevat vaatimukset
12.1 |
Ajoneuvojen määräaikaiskatsastuksia varten on voitava todentaa seuraavat ADS-järjestelmän ominaisuudet: |
a) |
Järjestelmän oikea toimintatila: Tarkkaillaan vikaantumisvaroitussignaalin tilaa virran kytkemisen ja mahdollisten lampputestausten jälkeen. Jos vikaantumisvaroitussignaali näkyy yhteisellä alueella (alueella, jolla voidaan näyttää kaksi tai useampia tietoja tai symboleja mutta ei samanaikaisesti), on ennen vikaantumisvaroitussignaalin tarkastamista selvitettävä, että yhteinen alue on toiminnassa. |
b) |
Järjestelmän oikea toiminta ja ohjelmiston eheys: Käytetään ajoneuvon sähköistä liitäntää, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/45/EU (10) liitteessä III olevan I osan 14 kohdassa tarkoitettua liitäntää, jos ajoneuvon tekniset ominaisuudet sen sallivat ja tarvittavat tiedot ovat saatavilla. Valmistajien on asetettava ajoneuvon sähköisen liitännän käyttöä koskevat tiedot saataville komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/621 (11) 6 artiklan mukaisesti. |
(1) Esimerkiksi tuoreiden linja-autoja, kuorma-autoja ja henkilöautoja koskevien EU:n onnettomuustietojen perusteella voitaisiin harkita, että kun tarkastellaan ADS-järjestelmän käyttöönottoa vastaavissa kuljetustehtävissä ja -tilanteissa, suuntaa-antavaksi yhdistetyksi hyväksymisperusteeksi otettaisiin 10–7 kuolonuhria käyttötuntia kohti. Valmistaja voi käyttää muita mittareita ja menetelmiä, kunhan se osoittaa, että niillä vältetään kohtuuton turvallisuusriski verrattuna vastaaviin kuljetustehtäviin ja -tilanteisiin toiminta-alueen puitteissa.
(2) EUVL L 82, 9.3.2021, s. 30.
(3) EUVL L 82, 9.3.2021, s. 60.
(4) Suositeltava tallennuskapasiteetti on 2 500 aikaleimaa, joka vastaa kuutta käyttökuukautta.
(5) EUVL L 392, 5.11.2021, s. 1.
(6) EUVL L 392, 5.11.2021, s. 62.
(7) EUVL L 392, 5.11.2021, s. 130.
(8) EUVL L 449, 15.12.2021, s. 1.
(9) EUVL L 265, 26.7.2021, s. 3.
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/45/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen määräaikaiskatsastuksista sekä direktiivin 2009/40/EY kumoamisesta (EUVL L 127, 29.4.2014, s. 51).
(11) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/621, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, katsastettavien kohteiden katsastamiseksi tarvittavista teknisistä tiedoista, suositeltavien testausmenetelmien käytöstä sekä asiaankuuluvien teknisten tietojen muotoa ja niiden saatavuutta koskevien tietojen saatavuuteen sovellettavien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 108, 23.4.2019, s. 5).
LIITE III
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
ADS-järjestelmän yleisen vaatimustenmukaisuuden arviointi perustuu seuraaviin:
— |
Osa 1: huomioon otettavat liikenneskenaariot |
— |
Osa 2: ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen arviointi ja valmistajan turvallisuudenhallintajärjestelmän tarkastaminen |
— |
Osa 3: tärkeimpiä liikenneskenaarioita koskevat testit |
— |
Osa 4: virtuaalisen työkaluketjun käytöstä ADS-järjestelmän validoinnissa tehtävää uskottavuusarviointia ohjaavat periaatteet |
— |
Osa 5: valmistajan järjestelmä käytönaikaista raportointia varten. |
Liitteessä II esitettyjen vaatimusten täyttyminen voidaan tarkastaa tyyppihyväksyntäviranomaisen (tai sen tutkimuslaitoksen) suorittamilla testeillä.
OSA 1
HUOMIOON OTETTAVAT LIIKENNESKENAARIOT
1. |
Vähintään edellytettävät liikenneskenaariot |
1.1 |
On käytettävä 1 kohdassa lueteltuja skenaarioita ja parametreja, kun skenaariot ovat ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä.
Jos valmistaja poikkeaa 1 kohdassa esitetyistä parametreista, valmistajan on kuvattava käyttämänsä turvallisuusmittarit ja oletukset asiakirjapaketissa. Valituilla turvallisuusmittareilla ja oletuksilla on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo ei aiheuta kohtuuttomia turvallisuusriskejä. Turvallisuustasomittareiden ja oletusten pätevyyden tueksi on esitettävä käytönaikaisia seurantatietoja. |
1.2 |
Täysin automatisoidun ajoneuvon kaistanvaihtoskenaarioissa käytettävät parametrit |
1.2.1 |
Kaistanvaihtoon sovelletaan E-säännössä nro 157 (1) vahvistettuja skenaarioita ja parametreja. |
1.3 |
Täysin automatisoidun ajoneuvon kääntymisen ja risteävän ajon skenaariossa käytettävät parametrit |
1.3.1 |
Kun kyse on vuorovaikutuksesta muiden sellaisten tienkäyttäjien kanssa, joita kohdataan käännyttäessä tai risteävässä ajossa (ks. kuva 1) tienpinnan ollessa kuiva ja hyväkuntoinen eikä tarkempia liikennesääntöjä ole, on otettava huomioon seuraavat vaatimukset: |
1.3.2 |
Kun ajoneuvolla liitytään etuajo-oikeutettuun liikennevirtaan, risteääpä ajoreitti vastaantulevan liikenteen kanssa tai ei, kohdekaistalla kulkevien etuajo-oikeutettujen ajoneuvojen ei pitäisi joutua hidastamaan nopeuttaan. On kuitenkin varmistettava, että aika törmäykseen (TTC) kohdetiellä lähestyvän etuajo-oikeutetun ajoneuvon kanssa (tilanne a kuvassa 1) ei milloinkaan alita kynnystä TTC
dyn
:
jossa
|
1.3.3 |
Jos ajoneuvolla käännytään niin, että sen reitti ylittää vastaantulevan liikenteen reitin, vastaantulijoiden väistämisen ei pitäisi vaatia kohdekaistaa kulkevia etuajo-oikeutettuja ajoneuvoja hidastamaan nopeuttaan. Jos se on liikenteen vilkkauden vuoksi perusteltua, on varmistettava – sen lisäksi, että säilytetään turvallinen etäisyys kohdetiellä lähestyvään etuajo-oikeutettuun ajoneuvoon – että aika törmäykseen (TTC) risteävän etuajo-oikeutetun ajoneuvon kanssa kuvitteellisessa törmäyspisteessä (ajoreittien leikkauspiste, tilanne b kuvassa 1) ei milloinkaan alita kynnystä TTC
int
:
jossa
Sama koskee risteämistä etuajo-oikeutetun liikenteen reitin kanssa (tilanne c kuvassa 1). Aika törmäykseen (TTC) etuajo-oikeutetun ajoneuvon kanssa kuvitteellisessa törmäyspisteessä (ajoreittien leikkauspiste) ei saa milloinkaan alittaa tässä kohdassa määriteltyä kynnystä TTC int .
Kuva 1: Etäisyydet kääntymisen ja risteävän ajon aikana. Tilanne a: etäisyys kohdekaistalla ajaviin etuajo-oikeutettuihin lähestyviin ajoneuvoihin käännyttäessä ja liityttäessä etuajo-oikeutettuun liikennevirtaan. Tilanne b: turvaetäisyys etuajo-oikeutettuihin vastaantulijoihin, kun käännytään vastaantulevan liikenteen reitin ylitse. Tilanne c: risteävässä ajossa säilytettävä etäisyys risteäviin etuajo-oikeutettuihin ajoneuvoihin. |
1.4 |
Täysin automatisoidun ajoneuvon hätäohjausliikeskenaarioissa (dynaaminen ajotehtävä kriittisessä skenaariossa) käytettävät parametrit |
1.4.1 |
ADS-järjestelmän on vältettävä törmääminen edellä ajavaan ajoneuvoon, joka hidastaa nopeuttaan täyteen jarrutustehoon asti, ellei toinen ajoneuvo ole kiilannut sen eteen. |
1.4.2 |
Törmäys samaan suuntaan kulkeviin kiilaaviin ajoneuvoihin, jalankulkijoihin ja pyöräilijöihin ja tietä ylittämään lähteviin jalankulkijoihin on vältettävä ainakin seuraavan yhtälön mukaisissa olosuhteissa:
jossa
v rel on täysin automatisoidun ajoneuvon ja kiilaavan ajoneuvon keskinäinen suhteellinen nopeus metreinä sekunnissa [m/s] (arvo on positiivinen, jos täysin automatisoitu ajoneuvo kulkee nopeammin kuin kiilaava ajoneuvo). β on täysin automatisoidun ajoneuvon suurin hidastuvuus, jonka oletetaan olevan
Tämän yhtälön noudattaminen on pakollista vain kiilaavien tienkäyttäjien tapauksessa, jos nämä ovat olleet näkyvissä vähintään 0,72 sekuntia ennen kiilaamista. Näin voidaan vaaditulla tavalla välttää törmäys, kun oman ajoneuvon kaistalle tulee toinen tienkäyttäjä ja jäljempänä esitettävät TTC-arvot ylittyvät (esimerkissä nopeuden porrastus on 10 km/h). Vaatimusten on täytyttävä ympäristöolosuhteista riippumatta.
Jos kaistanvaihto täysin automatisoidun ajoneuvon kaistalle tapahtuu niin, että TTC-arvo on esitettyjä pienempi, törmäyksen välttämistä ei enää voida pitää oletuksena. ADS-järjestelmän valvontastrategia voi muuttua törmäyksen välttämisestä sen lieventämiseen vain siinä tapauksessa, että valmistaja voi osoittaa, että muutos parantaa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuutta (esimerkiksi kun jarruttaminen asetetaan etusijalle vaihtoehtoiseen ohjausliikkeeseen nähden). |
1.4.3 |
ADS-järjestelmän on vältettävä törmäys tietä ylittävään jalankulkijaan tai pyöräilijään ajoneuvon edessä. |
1.4.3.1 |
Kaupunki- ja maantieliikenne |
1.4.3.1.1 |
ADS-järjestelmän on nopeuteen 60 km/h asti vältettävä törmäys ajoneuvon edessä tietä ylittävään näkyvissä olevaan jalankulkijaan, jonka nopeuden sivusuuntainen komponentti on enintään 5 km/h, tai ajoneuvon edessä tietä ylittävään näkyvissä olevaan pyöräilijään, jonka nopeuden sivusuuntainen komponentti on enintään 15 km/h. Vaatimuksen on toteuduttava riippumatta siitä, millaista ohjausliikettä ADS-järjestelmä on suorittamassa. |
1.4.3.1.2 |
Jos jalankulkijan tai pyöräilijän etenemisnopeus ylittää edellä mainitut arvot eikä ADS-järjestelmä enää pysty välttämään törmäystä, järjestelmän valvontastrategia voi muuttua törmäyksen välttämisestä sen lieventämiseen vain siinä tapauksessa, että valmistaja voi osoittaa, että muutos parantaa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuutta (esimerkiksi kun jarruttaminen asetetaan etusijalle vaihtoehtoiseen ohjausliikkeeseen nähden). |
1.4.3.1.3 |
ADS-järjestelmän on lievennettävä törmäystä ajoneuvon edessä tietä ylittävään näkyvissä olevaan jalankulkijaan tai pyöräilijään vähentämällä törmäyksen hetkistä nopeuttaan vähintään 20 km/h. Vaatimuksen on toteuduttava riippumatta siitä, millaista ohjausliikettä ADS-järjestelmä on suorittamassa. |
1.4.3.1.4 |
Edellä esitettyjen, ajoneuvon edessä tietä ylittäviin jalankulkijoihin ja pyöräilijöihin liittyvien vaatimusten täyttymisen osoittamisessa voidaan käyttää ohjenuorana arviointiskenaarioita, jotka on kehitetty eurooppalaisen uusien henkilöautojen turvallisuuden arviointiohjelman (Euro NCAP) puitteissa. |
1.4.3.2 |
Moottoritieliikenne |
1.4.3.2.1 |
Tietä ylittävän jalankulkijan osalta sovelletaan E-säännössä nro 157 vahvistettuja skenaarioita ja parametreja. |
1.4.3.2.2 |
Jos jalankulkijan tienylitykseen liittyvät arvot ylittävät E-säännössä nro 157 vahvistetut rajat eikä ADS-järjestelmä enää pysty välttämään törmäystä, järjestelmän valvontastrategia voi muuttua törmäyksen välttämisestä sen lieventämiseen vain siinä tapauksessa, että valmistaja voi osoittaa, että muutos parantaa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuutta (esimerkiksi kun jarruttaminen asetetaan etusijalle vaihtoehtoiseen ohjausliikkeeseen nähden). |
1.5 |
Liittyminen moottoritielle
Täysin automatisoidun ajoneuvon on pystyttävä liittymään moottoritielle turvallisesti sovittamalla nopeutensa liikennevirtaan ja antamalla suuntamerkki liikennesääntöjen mukaisesti. Suuntamerkin on kytkeydyttävä pois toiminnasta, kun ajoneuvo on tehnyt kaistanvaihdon. Tällöin sovelletaan kaistanvaihtoskenaariossa käytettyjä parametreja. |
1.6 |
Poistuminen moottoritieltä
Täysin automatisoidun ajoneuvon on pystyttävä ennakoimaan kohteena olevan poistumisliittymän lähestyminen ajamalla poistumiskaistan viereisellä kaistalla ja välttämällä turhaa hidastamista ennen kuin kaistanvaihto poistumiskaistalle aloitetaan. Täysin automatisoidun ajoneuvon on annettava suuntamerkki liikennesääntöjen mukaisesti ja siirryttävä poistumiskaistalle ilman aiheetonta viivytystä. Kun kaistanvaihto on saatu päätökseen, suuntamerkin on kytkeydyttävä pois toiminnasta toimintamaan liikennesääntöjen mukaisesti. |
1.7 |
Tiemaksuaseman ohittaminen
Täysin automatisoidun ajoneuvon on suunnitellun toiminta-alueensa mukaisesti pystyttävä valitsemaan oikea maksuportti ja säätämään nopeutensa tiemaksuaseman alueella sallitun mukaiseksi ottaen liikennevirran huomioon. |
1.8 |
Ajo muilla tietyypeillä kuin moottoriteillä
Järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen mukaan sovelletaan sopivaa 1.2–1.4 kohdassa määriteltyä skenaariota. |
1.9 |
Automaattisen pysäköintipalvelun yhteydessä käytettävät parametrit |
1.9.1 |
Järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen mukaan sovelletaan sopivia 1.3–1.5 kohdassa määriteltyjä skenaarioita. Skenaarioissa käytettäviä parametreja voi olla tarpeen muuttaa, jotta voidaan ottaa huomioon se, että ajonopeudet ovat pysäköintilaitoksessa pienet ja yleinen näkyvyys voi olla huono. Erityisesti on pyrittävä välttämään törmäys jalankulkijoihin ja etenkin lapsiin ja lastenvaunuihin. |
2. |
Skenaariot, joita ei käsitellä 1 kohdassa |
2.1 |
Edellä 1 kohdassa lueteltujen skenaarioiden lisäksi on laadittava skenaarioita, joissa otetaan huomioon suunnitellulla toiminta-alueella kohtuudella ennakoitavissa olevat kriittiset tilanteet, mukaan luettuina vikaantumiset ja liikenteen vaaratilanteet. |
2.2 |
Jos ADS-järjestelmän toimintakyky edellyttää etävalmiuksia, skenaarioihin on sisällyttävä vastaavista etävalmiuksista johtuvia vikaantumisia ja liikenteen vaaratilanteita. |
2.3 |
Laadittaessa 1 kohtaan sisältymättömiä skenaarioita on noudatettava tämän liitteen osan 1 lisäyksessä 1 vahvistettuja periaatteita. |
2.4 |
Menetelmät, joilla valmistaja on laatinut 1 kohtaan sisältymättömät skenaariot, on kuvattava ADS-järjestelmän arviointia varten toimitettavassa asiakirjapaketissa.
Lisäys 1 ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisten skenaarioiden laatimisessa noudatettavat periaatteet
1. Skenaarioiden laatiminen ja luokittelu Skenaariot voidaan luonteensa mukaan luokitella tavanomaisiksi, kriittisiksi ja häiriöskenaarioiksi, jotka vastaavat normaalia tai hätätoimintatilaa. Liikenneskenaarioiden laatimiseen voidaan kussakin luokassa käyttää data- tai tietämyspohjaista mallia. Tietämyspohjaisessa mallissa hyödynnetään asiantuntijatietoa vaaratilanteiden järjestelmälliseen kartoittamiseen ja skenaarioiden luomiseen. Datapohjaisessa mallissa hyödynnetään käytettävissä olevaa dataa skenaarioiden kartoittamiseen ja luokittelemiseen. Skenaariot on johdettava täysin automatisoidun ajoneuvon suunnitellusta toiminta-alueesta. 2. Tavanomaiset skenaariot Valmistaja voi käyttää apuna erilaisia analyysimalleja laatiessaan lisää tavanomaisia skenaarioita, joilla varmistetaan jonkin tietyn tilanteen ottaminen huomioon. Nämä mallit ovat seuraavanlaisia: 2.1 Suunnitellun toiminta-alueen analyysi Suunniteltu toiminta-alue koostuu erilaisista toimintaympäristöistä (esim. fyysinen infrastruktuuri), ympäristöolosuhteista, dynaamisista tekijöistä (esim. liikenne ja loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät) ja käsillä olevaan ADS-sovellukseen liittyvistä toimintarajoituksista. Analyysin tavoitteena on kartoittaa suunnitellun toiminta-alueen ominaisuudet ja määritellä eri kohteiden ominaispiirteet ja vuorovaikutussuhteet. Tässä tarkastellaan ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen vaikutuksia toimintavalmiuksiin. Analyysistä esitetään esimerkki taulukossa 1. Taulukko 1 Dynaamiset tekijät ja niiden ominaisuudet
2.2 Esineiden ja tapahtumien havaitsemisen ja niihin reagoimisen analyysi: toimintavalmiuksien kartoittaminen Kun tekijät/kohteet ja niiden keskeiset ominaisuudet on kartoitettu, voidaan määritellä niihin sopiva ADS-järjestelmän reaktio. ADS-järjestelmän reagointi mallinnetaan soveltamalla toiminnallisia vaatimuksia, tässä asetuksessa vahvistettuja suoritusvaatimuksia ja käyttömaan liikennesääntöjä. Esineiden ja tapahtumien havaitsemisen ja niihin reagoimisen analyysissä kartoitetaan lisäksi valmiudet, joista voidaan muodostaa yhteys suunniteltuun toiminta-alueeseen sovellettaviin toimintavalmiuksiin, ja joilla varmistetaan, että asiaankuuluvia sääntelyllisiä ja oikeudellisia vaatimuksia noudatetaan. Taulukossa 2 annetaan esimerkki toisiinsa sovitetuista tapahtumista ja reaktioista. Tekijöiden ja tapahtumien yhdistelmä ja niiden mahdollinen suunniteltuun toiminta-alueeseen sisältyvä vuorovaikutus muodostavat tarkasteltavan ADS-järjestelmän kannalta merkitykselliset tavanomaiset skenaariot. Tavanomaisten skenaarioiden kartoituksessa voidaan hyödyntää laajempaa skenaarioiden kuvaajien yhdistelmää, johon kuuluvat suunnitellulla toiminta-alueella esimerkiksi infrastruktuurin ominaisuudet, kohteiden ja tapahtumien ominaisuudet sekä reaktioihin vaikuttavat vaaratekijät (esim. sää ja näkyvyys). Tavanomaisten skenaarioiden kartoituksessa on kyse paitsi liikenneolosuhteista myös ympäristöolosuhteista, inhimillisistä tekijöistä, tietoliikenneyhteyksistä ja viestinnällisistä väärinkäsityksistä. Koska tapahtumaa koskevat parametrit (eli oletukset) täytyy vielä määritellä, analyysin perusteella laadittuja tavanomaisia skenaarioita on tarkasteltava niiden toiminnallisen ja loogisen mallinnuksen tasolla. Taulukko 2 Tiettyjä tapahtumia koskevat toimintavalmiudet
3. Kriittiset skenaariot Kriittisiä skenaarioita voidaan muodostaa joko rajatapausoletusten tai tavanomaisten liikenneskenaarioiden pohjalta (datapohjaisesti) tai soveltamalla standardoituja menetelmiä toiminnallisten puutteiden arviointiin (tietämyspohjaisesti) (esimerkkejä menetelmistä annetaan osassa 2 olevassa 3.5.5 kohdassa). Tavanomaisten skenaarioiden kartoituksessa voidaan hyödyntää laajempaa skenaarioiden kuvaajien yhdistelmää, johon kuuluvat suunnitellulla toiminta-alueella esimerkiksi infrastruktuurin ominaisuudet, kohteiden ja tapahtumien ominaisuudet sekä reaktioihin vaikuttavat vaaratekijät (esim. sää, näkyvyyttä peittävät tekijät ja vuorovaikutus muiden kuin kohteen tai tapahtuman taustalla olevien tienkäyttäjien kanssa). Kriittisten skenaarioiden kartoituksessa on kyse paitsi liikenneolosuhteista myös ympäristöolosuhteista, inhimillisistä tekijöistä, tietoliikenneyhteyksistä ja viestinnällisistä väärinkäsityksistä. Kriittiset skenaariot vastaavat ADS-järjestelmän hätätoimintatilaa. 4. Häiriöskenaariot Häiriöskenaarioilla pyritään arvioimaan ADS-järjestelmän reagointia vikaantumistilanteessa. Alan kirjallisuudesta löytyy erilaisia menetelmiä (esimerkkejä menetelmistä annetaan osassa 2 olevassa 3.5.5 kohdassa). Valmistajan on ADS-järjestelmää kehittäessään sisällytettävä siihen strategia kutakin kartoitettua toimintavirhettä ja sen seurauksia varten (varmistusjärjestely). Hätäskenaarioiden tarkoituksena on arvioida ADS-järjestelmän kykyä noudattaa turvallisuuden kannalta kriittisissä tilanteissa sovellettavia vaatimuksia ja niistä seuraavia jatkovaatimuksia. Tällaisia vaatimuksia ovat esimerkiksi, että ADS-järjestelmän on hallittava turvallisuuden kannalta kriittiset ajotilanteet tai että ADS-järjestelmän on hallittava vikaantumistilanteet turvallisesti. 5. Oletukset: loogisista konkreettisiin skenaarioihin Jotta edellisten kohtien mukaisesti kartoitettuja skenaarioita voitaisiin arvioida simulointien tai fyysisten testien avulla, valmistajan voi olla tarpeen määrittää niille johdonmukaiset parametrit oletusten avulla. Valmistajan on esitettävä oletusten tueksi näyttöä, joka voi perustua esimerkiksi kehittämisvaiheen aikana toteutettuihin tiedonkeruisiin, onnettomuustutkimuksiin ja ajokäyttäytymisestä tehtyihin realistisiin arviointeihin. Kriittisten skenaarioiden kuvaamiseen käytettävien parametrien olisi katettava kohtuudella ennakoitavissa olevat skenaarioiden kuvaajien arvot, joita eivät kuitenkaan ole pelkästään dokumentoiduissa tietokannoissa jo havaitut arvot. |
OSA 2
ADS-JÄRJESTELMÄN SUUNNITTELURATKAISUN ARVIOINTI JA VALMISTAJAN TURVALLISUUDENHALLINTAJÄRJESTELMÄN TARKASTAMINEN
1. Yleistä
1.1 |
Tyyppihyväksynnän myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen tai sen puolesta toimivan tutkimuslaitoksen on kohdennetuilla pistokokeilla ja testeillä (etenkin tämän liitteen 4 kohdassa kuvatuilla) varmennettava, että asiakirjoissa esitetyt turvallisuusperustelut vastaavat liitteen II vaatimuksia ja että valmistaja toteuttaa asiakirjoissa kuvatut suunnitteluratkaisut ja prosessit myös käytännössä. |
1.2 |
Tyyppihyväksyttyyn ADS-järjestelmään liittyvän jäännösriskin katsotaan toimitettujen asiakirjojen, turvallisuudenhallintajärjestelmän tarkastamista varten esitetyn näytön sekä tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävin tuloksin suoritetun ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen arvioinnin perusteella olevan tasolla, joka on hyväksyttävissä ajoneuvotyypin ottamiseksi käyttöön. ADS-järjestelmän yleisestä turvallisuudesta koko sen käyttöiän ajan, kun järjestelmää käytetään tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti, vastaa kuitenkin tyyppihyväksyntää hakeva valmistaja. |
2. Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
2.1 |
’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan kuvausta ADS-järjestelmään sisällytetyistä toimenpiteistä, joiden avulla täysin automatisoitu ajoneuvo toimii järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisissä skenaarioissa ja tapahtumissa siten, ettei se vikaantuneena (toimintaturvallisuus) tai vikaantumattomana (käyttöturvallisuus) aiheuta kohtuutonta vaaraa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudelle. Turvajärjestelyihin on kuuluttava myös toiminne, jonka myötä ADS-järjestelmän olennaiset toiminteet siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen. |
2.2 |
’Yksiköllä’ tarkoitetaan pienintä tässä liitteessä tarkasteltavaa järjestelmän rakenneosaa; tällaisia komponenttien yhdistelmiä pidetään erillisinä kokonaisuuksina tunnistamisen, analysoinnin ja vaihtamisen kannalta. |
2.3 |
’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten. Laitteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös mekaanisia, pneumaattisia tai hydraulisia. |
2.4 |
’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujan vaihtelualuetta, jota järjestelmän odotetaan valvovan. |
2.5 |
’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella ADS-järjestelmä voi huolehtia dynaamisista ajotehtävistä. |
3. ADS-järjestelmää koskevat asiakirjat
3.1 Vaatimukset
Valmistajan on toimitettava sellaiset asiakirjat, joista käy ilmi ADS-järjestelmän perusrakenne ja se, millä tavoin se on yhteydessä ajoneuvon muihin järjestelmiin tai suoraan valvoo lähtömuuttujia. Myös ajoneuvon ulkopuolisiin laitteistoihin ja ohjelmistoihin ja etävalmiuksiin liittyvät järjestelyt on selostettava.
Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät ADS-järjestelmän ja sen ohjausstrategioiden toiminnot ja turvajärjestelyt.
Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta asiaan liittyviltä aloilta.
Asiakirjoissa on määräaikaiskatsastuksia varten kuvattava, miten ADS-järjestelmän kulloinenkin toimintatila, oikea toiminta ja ohjelmiston eheys voidaan tarkastaa.
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on arvioitava asiakirja-aineisto sen selvittämiseksi, että ADS-järjestelmä
a) |
on suunniteltu ja kehitetty toimimaan siten, ettei se suunnitellulla toiminta-alueellaan ja toimintarajojensa puitteissa aiheuta kohtuutonta vaaraa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudelle |
b) |
täyttää tämän asetuksen liitteessä II vahvistetut suorituskykyvaatimukset |
c) |
on kehitetty valmistajan ilmoittaman prosessin tai menetelmän mukaisesti. |
3.1.1 |
Asiakirja-aineisto koostuu seuraavista kolmesta osasta:
|
3.2 ADS-järjestelmän yleiskuvaus
3.2.1 |
Yleiskuvauksessa on selostettava yksinkertaisesti ADS-järjestelmän toiminnallisia ja muita ominaisuuksia. |
3.2.2 |
Kuvauksessa on käsiteltävä seuraavia: |
3.2.2.1 |
suunniteltu toiminta-alue eli suurin käyttönopeus, tietyyppi (esim. erityinen kaista), toimintamaat ja -alueet, vaaditut tie- tai ympäristöolosuhteet (esim. käyttökielto lumisissa olosuhteissa) ja reunaehdot |
3.2.2.2 |
perustoiminta (esim. esineiden ja tapahtumien havaitseminen ja niihin reagoiminen, käytön aikana tarvittava ajoneuvon ulkopuolinen infrastruktuuri) |
3.2.2.3 |
vuorovaikutus muiden tienkäyttäjien kanssa |
3.2.2.4 |
vaaran minimoivaa ohjausliikettä koskevat pääehdot |
3.2.2.5 |
järjestelyt yhteydenpitoon ajoneuvon matkustajien ja tapauksen mukaan ajoneuvossa olevan valvojan ja etävalvojan kanssa |
3.2.2.6 |
keino, jolla tapauksen mukaan ajoneuvossa oleva valvoja tai etävalvoja, ajoneuvon matkustajat tai muut tienkäyttäjät voivat kytkeä ADS-järjestelmän toimintaan tai pois toiminnasta |
3.2.2.7 |
toiminnalliset toimenpiteet, jotka on täytettävä turvallisuuden takaamiseksi täysin automatisoidun ajoneuvon käytön aikana (esim. tarvitaan ajoneuvossa oleva valvoja tai etävalvoja). |
3.2.2.8 |
taustajärjestelmä, täysin automatisoidun ajoneuvon turvallisen käytön edellyttämä ajoneuvon ulkoinen infrastruktuuri. |
3.3 ADS-järjestelmän toimintojen kuvaus
Kuvauksessa on selostettava kaikkia ADS-järjestelmän vakaan ja turvallisen toiminnan varmistavia toimintoja ohjausstrategiat mukaan luettuina sekä menettelyjä, joilla ADS-järjestelmä suorittaa dynaamiset ajotehtävät suunnitellun toiminta-alueensa puitteissa, ja esitettävä toimintarajat, joiden sisällä järjestelmä on suunniteltu toimimaan, mukaan luettuina mekanismit, joilla nämä varmistetaan.
Mahdollisten käytettävissä olevien tai käytöstä poistettujen automatisoitujen ajotoimintojen, joihin tarvittavat laitteistot ja ohjelmistot ovat asennettuina ajoneuvoon sitä valmistettaessa, on täytettävä tämän liitteen ja tämän asetuksen liitteen II vaatimukset, ja ne on ilmoitettava ennen niiden käyttöä ajoneuvossa. Jos käytössä on jatkuvasti oppivia algoritmeja, valmistajan on lisäksi dokumentoitava niihin liittyvä tietojenkäsittely.
3.3.1 |
Kaikki tulomuuttujat ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. Lisäksi on selostettava, miten kukin muuttuja vaikuttaa ADS-järjestelmän käyttäytymiseen. |
3.3.2 |
Kaikki ADS-järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. On määriteltävä alue, jolla ADS-järjestelmän odotetaan valvovan kutakin lähtömuuttujaa. |
3.3.3 |
Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (myös suunnitellun toiminta-alueen rajat) on annettava, jos niillä on merkitystä ADS-järjestelmän toiminnalle. |
3.3.4 |
On annettava selostus järjestelystä (käyttöliittymä), jota käytetään viestinnässä ajoneuvon matkustajien tai mahdollisen ajoneuvossa olevan valvojan tai etävalvojan kanssa, kun lähestytään järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen rajoja ja kun ne saavutetaan. Selostuksessa on lueteltava ne tilannetyypit, joissa ADS-järjestelmä esittää tukipyynnön ajoneuvossa olevalle valvojalle tai etävalvojalle (tapauksen mukaan), ja kuvattava pyynnön esittäminen, tuloksettoman pyynnön käsittelymenettely ja vaaran minimoiva ohjausliike. Lisäksi on kuvattava signaalit ja tiedot, jotka kussakin edellä mainitussa tapauksessa annetaan ajoneuvossa olevalle valvojalle tai etävalvojalle, ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille. |
3.4 ADS-järjestelmän kokoonpano ja kaaviot
3.4.1 |
Komponenttiluettelo
On toimitettava luettelo, jossa esitetään kaikki ADS-järjestelmään kuuluvat yksiköt ja mainitaan ne muut ajoneuvon järjestelmät, ajoneuvon ulkoiset laitteistot ja ohjelmistot ja etävalmiudet, joita tarvitaan hyväksyttävän ADS-järjestelmän kyseisen toiminnon toteuttamiseen järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen mukaisesti. Lisäksi on toimitettava kaavio, jossa nämä yksiköt esitetään toisiinsa yhdistettynä ja josta käy selvästi ilmi laitteitten sijoittelu ja niiden väliset yhteydet. Kaaviossa on esitettävä seuraavat:
|
3.4.2 |
Yksiköitten toiminta
ADS-järjestelmän kunkin yksikön toiminnasta ja yksiköt muihin yksiköihin tai toiseen ajoneuvon järjestelmään yhdistävistä signaaleista on esitettävä kuvaus. Mukana on oltava ADS-järjestelmää ja ajoneuvon muita järjestelmiä tukevat ajoneuvon ulkopuoliset järjestelmät. Kuvaus voidaan antaa lohko- tai muuna kaaviona taikka kaaviota hyödyntävänä sanallisena kuvauksena. |
3.4.3 |
ADS-järjestelmän sisäiset liitännät on esitettävä piirikaaviona sähköisten linkkien osalta, putkikaaviona pneumaattisten tai hydraulisten laitteiden osalta ja yksinkertaisena kaaviona mekaanisten liitosten osalta. Lisäksi on esitettävä muihin järjestelmiin johtavat ja niistä tulevat siirtoyhteydet. |
3.4.4 |
Siirtoyhteyksien ja yksiköstä toiseen välitettävien signaalien on vastattava selkeästi toisiaan. Multipleksoituja datakanavia pitkin välitettäviin signaaleihin sovellettavat prioriteetit on mainittava aina, kun priorisointi voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan tai turvallisuuteen. |
3.4.5 |
Yksiköitten tunnistaminen |
3.4.5.1 |
Kukin yksikkö on voitava tunnistaa selvästi ja yksiselitteisesti (esim. laitteeseen tehtävällä merkinnällä sekä ohjelmiston sisällön osoittavalla merkinnällä tai lähtösignaalilla), jotta toisiaan vastaavat laitteet ja asiakirjat voidaan yhdistää toisiinsa. Jos ohjelmistoversiota voidaan muuttaa vaihtamatta komponenttia tai merkintää, ohjelmiston tunnistamisen on tapahduttava pelkästään lähtösignaalilla. |
3.4.5.2 |
Jos yhteen yksikköön tai yhteen tietokoneeseen on koottu useampia toimintoja, jotka kuitenkin selvyyden vuoksi esitetään lohkokaaviossa erillisinä lohkoina, on laite varustettava yhdellä ainoalla tunnistemerkinnällä. Tätä tunnistemerkintää käyttämällä valmistajan on vakuutettava, että toimitetut laitteet ovat niitä koskevien asiakirjojen mukaisia. |
3.4.5.3 |
Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla tavalla, myös tunnistemerkintää on muutettava. |
3.4.6 |
Anturijärjestelmän komponenttien asentaminen
Valmistajan on toimitettavat tiedot vaihtoehdoista, joita käytetään anturijärjestelmän muodostavien yksittäisten komponenttien asentamiseen. Vaihtoehtoihin on kuuluttava ainakin komponentin sijainti ajoneuvossa, komponenttia ympäröivät materiaalit, näiden materiaalien mitat ja muoto ja niiden pintakäsittely komponentin ollessa asennettuna ajoneuvoon. Tietoihin on sisällyttävä myös ADS-järjestelmän suorituskyvyn kannalta kriittiset asennusvaatimukset, kuten asennuskulman toleranssit. Anturijärjestelmän yksittäisiin komponentteihin tai asennusvaihtoehtoihin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, ja ne on arvioitava uudelleen. |
3.5 Valmistajan turvajärjestelyt ja valmistajan tekemä turvajärjestelyjen validointi
3.5.1 |
Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että ADS-järjestelmä ei aiheuta ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille kohtuutonta vaaraa. |
3.5.2 |
ADS-järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä (ks. 3.5.1 kohta). Valmistajan on esitettävä näyttöä siitä, millä tavoin ADS-järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa. |
3.5.3 |
Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle selvitys ADS-järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen toiminta- ja käyttöturvallisuudesta. ADS-järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:
|
3.5.3.1 |
Jos valittu toiminne kytkee päälle osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa (esim. vakavan vian yhteydessä), on yksilöitävä kyseiset olosuhteet (esim. vian tyyppi) ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset (esim. vaaran minimoivan ohjausliikkeen aloittaminen välittömästi) ja strategia, jolla ajoneuvossa olevalle valvojalle tai etävalvojalle, matkustajille ja muille tienkäyttäjille (tapauksen mukaan) annetaan varoitus. |
3.5.3.2 |
Jos valitussa ratkaisussa otetaan käyttöön toinen (varalla oleva) keino tai eri keinoja vian estämän toiminnon toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset tarkastusjärjestelmät ja määriteltävä aiheutuvat toimintarajoitukset. |
3.5.3.3 |
Jos valittu toiminne poistaa käytöstä automatisoidun ajotoiminnon, sen on tapahduttava tämän asetuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti. Kaikki toimintoon liittyvät lähtösignaalit on katkaistava. |
3.5.4 |
Valmistajan on lisäksi toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle selvitys käyttöturvallisuustoimenpiteistä, jotka toteutetaan ADS-järjestelmän turvallisen käytön varmistamiseksi. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ajoneuvossa olevan valvojan tai etävalvojan käyttö, järjestelmää tukeva ajoneuvon ulkopuolinen infrastruktuuri, liikenne- ja fyysistä infrastruktuuria koskevat vaatimukset, kunnossapitotoimenpiteet jne. |
3.5.5 |
Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa, miten ADS-järjestelmä toimii sellaisten vaarojen lieventämiseksi tai välttämiseksi, jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuteen. |
3.5.5.1 |
Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä ja asetettava ne tyyppihyväksyntäviranomaisen saataville tyyppihyväksynnän yhteydessä tehtävää tarkastusta ja myöhempiä tarpeita varten. |
3.5.5.2 |
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on arvioitava analyysimenetelmien toteuttaminen. Arvioon on sisällytettävä seuraavat:
|
3.5.5.3 |
Edellä olevan 3.5.5.2 kohdan mukaisella analyysimenetelmällä on vahvistettava, että ainakin kaikki seuraavat seikat on katettu:
|
3.5.5.4 |
Tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemässä arvioinnissa on pistokokeilla selvitettävä, että turvajärjestelyjä tukevat perusteet ovat ymmärrettäviä ja loogisia ja että ne toteutetaan ADS-järjestelmän eri toiminnoissa. Arvioinnissa on lisäksi tarkastettava, että validointisuunnitelmilla pystytään osoittamaan turvallisuus (esim. siten, että valitulla validointivälineellä testattavaksi valittujen skenaarioiden kattavuus on asianmukainen) ja että niiden toteuttaminen on saatettu asianmukaisesti päätökseen. |
3.5.5.4.1 |
On osoitettava, että täysin automatisoidun ajoneuvon käyttö ei suunnitellun toiminta-alueen puitteissa aiheuta ajoneuvon matkustajille tai muille tienkäyttäjille kohtuutonta vaaraa, määrittelemällä
|
3.5.5.5 |
Turvajärjestelyjen tarkastamiseksi tyyppihyväksyntäviranomaisen on tehtävä tai teetettävä tämän liitteen 4 kohdassa esitetyt testit. |
3.5.5.6 |
Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin tämän liitteen 3.5.4 kohdassa määritellyn tyyppisen vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan ajoneuvossa olevalle valvojalle, etävalvojalle, ajoneuvon matkustajille tai muille tienkäyttäjille ja/tai huollosta tai teknisestä tarkastuksesta vastaavalle henkilöstölle. |
3.5.5.7 |
Asiakirjoissa on kuvattava myös toimenpiteet, joilla varmistetaan, ettei ADS-järjestelmä aiheuta ajoneuvon matkustajille tai muille tienkäyttäjille kohtuutonta vaaraa, kun ulkoiset olosuhteet (kuten ympäristöolot, lämpötila tai pölyn, veden tai jään kerääntyminen tai huono sää) vaikuttavat järjestelmän suorituskykyyn. |
4. Tarkastus ja testit
Ottaen huomioon valmistajan asiakirjapaketin analyysin tulokset tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyydettävä tutkimuslaitosta suorittamaan tai valvomaan testejä, joilla tarkastetaan arvioinnissa esiin tulleita kysymyksiä.
4.1 |
ADS-järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu 3 kohdassa vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavalla tavalla: |
4.1.1 |
ADS-järjestelmän toiminnan tarkastaminen
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava ADS-järjestelmän toiminta vikaantumattomana testaamalla testiradalla valmistajan kuvaamista toiminnoista ne, joiden tarkastamista se pitää tarpeellisena, ja tarkastamalla järjestelmän yleinen käyttäytyminen todellisissa ajo-olosuhteissa, mukaan luettuna liikennesääntöjen noudattaminen. Testeihin on sisällyttävä tilanteita, joissa (mahdollinen) etävalvoja ohittaa järjestelmän. Testit voivat perustua tämän liitteen osassa 3 lueteltuihin tai muihin testiskenaarioihin. |
4.1.1.1 |
Testien tulosten on vastattava valmistajan 3.2 kohdan mukaisesti antamaa kuvausta (myös ohjausstrategioiden osalta) ja oltava tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. |
4.1.2 |
ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen tarkastaminen
On tarkastettava ADS-järjestelmän käyttäytyminen minkä tahansa yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksiköihin tai mekaanisiin osiin. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on huolehdittava siitä, että näissä testeissä käsitellään näkökohtia, joilla voi olla vaikutusta ajoneuvon hallittavuuteen ja käyttäjätietoihin (käyttöliittymään liittyvät näkökohdat, kuten vuorovaikutus ajoneuvossa olevan valvojan tai etävalvojan kanssa). |
4.1.2.1 |
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on lisäksi tarkastettava sellaisia skenaarioita, jotka ovat kriittisiä esineiden ja tapahtumien havaitsemisen ja niihin reagoimisen (OEDR) ja ADS-järjestelmän päätöksenteon ja käyttöliittymätoimintojen luonnehdinnan kannalta (esim. hankalasti havaittava esine, järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen rajojen saavuttaminen, liikennehäiriöt, yhteysongelmat, ajoneuvon ulkopuolisten järjestelmien ongelmat, etävalmiuksiin liittyvät kysymykset, kuten etävalvojan puuttuminen), sellaisina kuin nämä on määritelty tässä asetuksessa. |
4.1.2.2 |
Tarkastustulosten on vastattava vaara-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia ja tämän asetuksen vaatimusten mukaisia. |
4.2 |
Turvajärjestelyjen tarkastamisessa voidaan käyttää simulointityökalua ja matemaattisia malleja asetuksen (EU) 2018/858 liitteen VIII mukaisesti erityisesti tilanteissa, joita on vaikea toteuttaa testiradalla tai todellisissa ajo-olosuhteissa. Valmistajien on esitettävä osoitus simulointityökalun toiminta-alasta, sen soveltuvuudesta asianomaiseen tilanteeseen ja simulointityökaluketjun validoinnista (tulosten korrelaatio fyysisten testien kanssa). Simulointityökaluketjun validiuden osoittamiseksi sovelletaan tämän liitteen osassa 4 esitettyjä periaatteita. Simuloinnilla ei saa korvata tämän liitteen osassa 3 esitettyjä fyysisiä testejä. |
4.3 |
Valmistajalla on oltava hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä koskeva voimassa oleva turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus. |
5. Turvallisuudenhallintajärjestelmä
5.1 |
Valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla, että ADS-järjestelmässä on käytössä tehokkaat prosessit, menetelmät, koulutus ja välineet, jotka ovat ajan tasalla ja joita noudattamalla organisaatiossa huolehditaan turvallisuudesta ja jatkuvasta vaatimustenmukaisuudesta järjestelmän koko elinkaaren mitalta. |
5.2 |
On luotava ja dokumentoitava suunnittelu- ja kehittämisprosessi, johon kuuluu turvallisuudenhallintajärjestelmä, vaatimusten hallinta ja täytäntöönpano, testaus, vikojen jäljittäminen, korjaavat toimenpiteet ja käyttöönotto. |
5.3 |
Valmistajan on huolehdittava tehokkaista viestintäkanavista niiden osastojensa välillä, jotka vastaavat toiminta- ja käyttöturvallisuudesta, kyberturvallisuudesta ja muista ajoneuvon turvallisuuden toteuttamiseen liittyvistä osatekijöistä. |
5.4 |
Valmistajalla on oltava käytössään prosessit, joilla kerätään ajoneuvosta ja muista lähteistä tietoja, joiden avulla seurataan ja analysoidaan käytössä olevan automatisoidun ajojärjestelmän aiheuttamia turvallisuuden kannalta merkityksellisiä tilanteita ja onnettomuuksia. Valmistajan on ilmoitettava asianomaiset tapahtumat tyyppihyväksyntä- ja markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle tämän liitteen osan 5 mukaisesti. |
5.4.1 |
Valmistajan on huolehdittava siitä, että liikenteenharjoittaja voi toimittaa tyyppihyväksyntäviranomaisille, markkinavalvontaviranomaisille tai muille jäsenvaltioiden nimeämille viranomaisille 5.4 kohdan mukaiset ajoneuvotiedot, ADS-järjestelmän tiedot ja liitteessä II olevan 9 kohdan mukaisesti kerätyt onnettomuustietotallentimen erityiset tietoelementit. |
5.5 |
Valmistajalla on oltava käytössään prosessit, joilla puututaan mahdollisiin rekisteröinnin jälkeen ilmeneviin turvallisuuteen liittyviin puutteisiin ja päivitetään ajoneuvoja tarvittaessa. |
5.6 |
Valmistajan on osoitettava, että säännöllisesti (esim. joka toinen vuosi) suoritettavilla riippumattomilla sisäisten menettelyjen tarkastuksilla varmistetaan, että 5.1–5.5 kohdan mukaisesti laadittuja menettelyjä noudatetaan johdonmukaisesti. |
5.7 |
Valmistajan on otettava toimittajiensa kanssa käyttöön sopivat järjestelyt (esim. sopimusjärjestelyt, selkeät yhteyspisteet, laadunhallintajärjestelmät), joilla varmistetaan, että toimittajan turvallisuudenhallintajärjestelmä täyttää 5.1 (lukuun ottamatta ajoneuvoon liittyviä näkökohtia, kuten ”toiminta” ja ”käytöstäpoisto”), 5.2, 5.3 ja 5.6 kohdassa vahvistetut vaatimukset. |
5.8 |
Turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus |
5.8.1 |
Valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen saamiseksi. |
5.8.2 |
Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:
|
5.8.3 |
Kun turvallisuudenhallintajärjestelmän tarkastus on saatu hyväksyttävästi päätökseen ja valmistajalta on saatu lisäyksessä 3 esitetyn mallin mukainen allekirjoitettu vakuutus, valmistajalle annetaan lisäyksessä 4 kuvattu turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus. |
5.8.4 |
Turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus on voimassa enintään kolme vuotta todistuksen antamispäivästä, ellei sitä peruuteta. |
5.8.5 |
Tyyppihyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa, että turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen vaatimukset täyttyvät edelleen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on peruutettava turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus, jos tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamisessa havaitaan merkittäviä laiminlyöntejä, joita ei korjata välittömästi. |
5.8.6 |
Valmistajan on ilmoitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai sen tutkimuslaitokselle kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen pätevyyteen. Tyyppihyväksyntäviranomainen tai sen tutkimuslaitos päättää valmistajaa kuultuaan, tarvitaanko uusia tarkastuksia. |
5.8.7 |
Valmistajan on hyvissä ajoin haettava uutta turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistusta tai myönnetyn todistuksen voimassaolon jatkamista. Jos tyyppihyväksyntäviranomainen päätyy hakemuksen arvioinnissa myönteiseen tulokseen, sen on annettava uusi turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistus tai jatkettava todistuksen voimassaoloa kolmella vuodella. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmennettava, että turvallisuudenhallintajärjestelmä on edelleen tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava uusi todistus, jos muutokset on tuotu sen tai sen tutkimuslaitoksen tietoon ja niistä on tehty myönteinen arviointi. |
5.8.8 |
Valmistajalle myönnetyn turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen voimassaolon päättymistä tai peruuttamista on niiden ajoneuvotyyppien osalta, joihin hallintajärjestelmä on tarkoitettu, pidettävä hyväksynnän muutoksena, joka voi johtaa hyväksynnän peruuttamiseen, jos sen myöntämisen edellytykset eivät enää täyty. |
6. Raportointimääräykset
6.1 |
ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen turvallisuusarvioinnista ja valmistajan turvallisuudenhallintajärjestelmän tarkastuksesta raportoitaessa on huolehdittava jäljitettävyydestä esimerkiksi siten, että tarkastettujen asiakirjojen versiot koodataan ja luetellaan tutkimuslaitoksen kirjanpidossa. |
6.2 |
Tämän osan lisäyksessä 1 esitetään malli, jota käyttäen tutkimuslaitos voi esittää ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen arvioinnista tekemänsä raportin tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kyseisessä lisäyksessä luetellaan ne ominaisuudet, joita arvioinnissa on vähintään tarkasteltava. |
6.3 |
Hyväksynnän myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on laadittava tyyppihyväksyntätodistukseen liitettävät turvallisuusarvioinnin tulokset sisältävä lomake, joka perustuu valmistajan toimittamiin asiakirjoihin, tutkimuslaitoksen tekemän ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen arviointiraporttiin ja tämän liitteen osan 3 mukaisesti tehtyjen tarkastusten ja testien tuloksiin. Turvallisuusarvioinnin tulosten esittämiseen voidaan käyttää lisäyksessä 4 esitettyä mallia. |
7. Tarkastajien ja arvioijien pätevyys
7.1 |
Tämän osan mukaisesti ADS-järjestelmän turvajärjestelyistä tehtävän arvioinnin ja turvallisuudenhallintajärjestelmän tarkastuksen saavat suorittaa ainoastaan sellaiset tarkastajat tai arvioijat, joilla on arviointia varten tarvittava tekninen ja hallinnollinen tietämys. Heidän on erityisesti oltava standardien ISO 26262–2018 (Functional Safety – Road Vehicles), ja ISO/PAS 21448 (Safety of the Intended Functionality of Road Vehicles) alalla päteviä tarkastajia tai arvioijia ja pystyttävä muodostamaan tarvittava kytkös kyberturvallisuusnäkökohtiin E-säännön nro 155 ja standardin ISO/SAE 21434 mukaisesti. Pätevyys on osoitettava asianmukaisilla todistuksilla tai vastaavasta koulutuksesta annetuilla tiedoilla.
Lisäys 1 ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen arviointiraportin malli Turvallisuusarviointiraportin nro: 1. Tunnistetiedot 1.1 Ajoneuvon merkki 1.2 Ajoneuvotyyppi 1.3 Ajoneuvotyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon 1.4 Merkinnän sijainti 1.5 Valmistajan nimi ja osoite 1.6 Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite 1.7 Valmistajan virallinen asiakirjapakettiAsiakirjaviite Alkuperäinen myöntämispäivä Viimeisimmän päivityksen päivämäärä 2. Arviointimenetelmä 2.1 Arviointiprosessien ja -menetelmien kuvaus 2.2 Hyväksyttävyysperusteet 3. Asiakirjapaketin tarkastelun tulokset 3.1 ADS-järjestelmän kuvauksen tarkastelu 3.2 Valmistajan turvajärjestelyjen ja -analyysin tarkastelu 3.3 Valmistajan tekemän varmennuksen ja validoinnin tarkastelu etenkin analysoimalla eri testien kattavuutta ja asettamalla erilaisille parametreille vähimmäiskattavuus 3.4 Käytettyjen menetelmien ja välineiden (ohjelmistot, laboratorio jne.) ja uskottavuusarvioinnin tarkastelu 3.5 ADS-järjestelmää koskevien tietovaatimusten ja täysin automatisoitujen ajoneuvojen onnettomuustietotallenninta koskevien erityisten tietoelementtien tarkastelu 3.6 Tarkastukset, joilla selvitetään, kattavatko kyberturvallisuutta ja ohjelmistopäivityksiä koskevat sertifikaatit ADS-järjestelmän 3.7 Käyttöoppaassa annettujen tietojen tarkastelu 3.8 ADS-järjestelmän määräaikaiskatsastusta koskevien vaatimusten tarkastelu 3.9 Ilmoituslomakkeeseen sisältymättömien lisätietojen tarkastelu 4. ADS-järjestelmän toimintojen tarkastus vikaantumattomassa tilassa (ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 (2), annettu 5 päivänä elokuuta 2022, sääntöjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2144 soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse täysin automatisoitujen ajoneuvojen automatisoidun ajojärjestelmän (ADS) tyyppihyväksynnässä sovellettavista yhdenmukaisista menettelyistä ja teknisistä eritelmistä liitteen III osassa 2 oleva 4.1.1 kohta) 4.1 Testiskenaarion valinnan perusteet 4.2 Valitut testiskenaariot 4.3 Testausselosteet 4.3.1 Testi nro (lisätään kohtia tehtyjen testien määrän mukaan) 4.3.1.1 Testin tavoitteet 4.3.1.2 Testausolosuhteet 4.3.1.3 Mitatut suureet ja mittalaitteet 4.3.1.4 Hyväksyttävyysperusteet 4.3.1.5 Testitulokset 4.3.1.6 Vertailu suhteessa valmistajan toimittamiin asiakirjoihin 5. ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen tarkastus vikatilassa (ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 liitteen III osassa 2 oleva 4.1.2 kohta) 5.1 Testiskenaarion valinnan perusteet 5.2 Valitut testiskenaariot 5.3 Testausselosteet 5.3.1 Testi nro (lisätään kohtia tehtyjen testien määrän mukaan) 5.3.1.1 Testin tavoitteet 5.3.1.2 Testausolosuhteet 5.3.1.3 Mitatut suureet ja mittalaitteet 5.3.1.4 Hyväksyttävyysperusteet 5.3.1.5 Testitulokset 5.3.1.6 Vertailu suhteessa valmistajan toimittamiin asiakirjoihin 6. Turvallisuudenhallintajärjestelmän sertifikaatti (liitetään tähän testausselosteeseen) 7. Arvioinnin päivämäärä 8. Lopullinen päätös turvallisuusarvioinnin tuloksesta 9. Arviointi on tehty ja sen tulokset on ilmoitettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 mukaisestiArvioinnista vastaava tutkimuslaitos
10. Huomautukset: Lisäys 2 Tyyppihyväksyntätodistukseen liitettävän ADS-arviointituloslomakkeen malli 1. Tunnistetiedot 1.1 Ajoneuvon merkki 1.2 Ajoneuvotyyppi 1.3 Ajoneuvotyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon 1.4 Merkinnän sijainti 1.5 Valmistajan nimi ja osoite 1.6 Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite 1.7 Valmistajan virallinen asiakirjapakettiAsiakirjaviite Alkuperäinen myöntämispäivä Viimeisimmän päivityksen päivämäärä 2. Arviointimenetelmä 2.1 Arviointiprosessien ja -menetelmien kuvaus 2.2 Hyväksyttävyysperusteet 3. ADS-järjestelmän toimintojen tarkastus vikaantumattomassa tilassa (ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 liitteen III osassa 2 oleva 4.1.1 kohta) 3.1 Testiskenaarion valinnan perusteet 3.2 Valitut testiskenaariot 4. ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen tarkastus yksittäisen vian tilassa (ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 liitteen III osassa 2 oleva 4.1.2 kohta) 4.1 Testiskenaarion valinnan perusteet 4.2 Valitut testiskenaariot 5. Arvioinnin tulokset 5.1 Ilmoituslomakkeen tarkastelun tulokset 5.2 Tulokset ADS-järjestelmän toimintojen tarkastuksesta vikaantumattomassa tilassa 5.3 Tulokset ADS-järjestelmän turvajärjestelyjen tarkastuksesta yksittäisen vian tilassa 5.4 Turvallisuudenhallintajärjestelmän arvioinnin tulokset 5.5 Määräaikaiskatsastusta koskevien vaatimusten tarkastelun tulos 6. Lopullinen päätös turvallisuusarvioinnin tuloksesta Lisäys 3 Turvallisuudenhallintajärjestelmää koskevan valmistajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malli Valmistajan vakuutus turvallisuudenhallintajärjestelmää koskevien vaatimusten noudattamisesta Valmistajan nimi: Valmistajan osoite: … (valmistajan nimi) vakuuttaa, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/1426 vahvistettujen turvallisuudenhallintajärjestelmää koskevien vaatimusten noudattamiseen tarvittavat menettelyt on otettu käyttöön ja pidetään käytössä. Paikka: … Päiväys: Allekirjoittajan nimi: Allekirjoittajan asema: (Valmistajan edustajan leima ja allekirjoitus) Lisäys 4 Turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen malli Todistus turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuudesta Todistus turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuudesta suhteessa täytäntöönpanoasetukseen 2022/1426 Todistuksen numero [viitenumero] [… Tyyppihyväksyntäviranomainen] todistaa, että Valmistaja: … Valmistajan osoite: noudattaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 säännöksiä. Tarkastukset on suorittanut (päiväys) (hyväksyntäviranomaisen tai tutkimuslaitoksen nimi ja osoite): Selosteen numero: … Tämä todistus on voimassa [… päivämäärä] asti. Tehty [… Paikka] [… Päiväys] [….Allekirjoitus] Liitteet: valmistajan antama turvallisuudenhallintajärjestelmän kuvaus. |
OSA 3
TESTIT
1. Yleiset säännökset
ADS-järjestelmän turvallisuuden arvioinnissa käytettävien hyväksymis- ja hylkäämiskriteerien on perustuttava liitteessä II vahvistettuihin vaatimuksiin ja tämän liitteen osassa 1 kuvattuun skenaarioon. Vaatimukset on määritelty siten, että niiden perusteella voidaan vahvistaa hyväksymis- ja hylkäämiskriteerit paitsi tietyille testiparametreille myös kaikille sellaisille turvallisuuden kannalta merkityksellisille parametriyhdistelmille, joita voi esiintyä tyyppihyväksynnän ja määritellyn toiminta-alueen (esim. nopeusalue, pituus- ja poikittaissuuntainen kiihtyvyysalue, kaartuvuussäteet, kirkkaus, kaistojen lukumäärä) kattamissa toimintaolosuhteissa. Sellaisten olosuhteiden osalta, joita ei testata mutta joita voi esiintyä järjestelmän suunnitellulla toiminta-alueella, valmistajan on osassa 2 kuvatun arvioinnin yhteydessä osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo on turvallisesti hallittavissa.
Testeissä on tarkastettava liitteessä II kuvattujen vähimmäistoimintavaatimusten täyttyminen sekä ADS-järjestelmän toiminnot ja tämän liitteen osassa 2 kuvatut valmistajan turvajärjestelyt. Testitulokset on dokumentoitava ja raportoitava tämän liitteen osassa 2 olevan 6 kohdan mukaisesti.
Näillä testeillä on myös varmistettava, että ADS-järjestelmä noudattaa liikennesääntöjä ja mukauttaa toimintansa ympäristöolosuhteisiin, että se ei häiritse liikennevirtoja (esim. tukkimalla kaistan liian monien riskin minimoivien ohjausliikkeiden vuoksi), että sen toiminta ei ole ennalta-arvaamatonta ja että se toimii kohtuullista yhteistyökykyä ja ennakointia osoittavalla tavalla tällaista käyttäytymistä edellyttävissä tilanteissa (eli kun liitytään tiheään liikennevirtaan tai lähellä on loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä).
2. Testauspaikka
Testauspaikan on ominaisuuksiltaan (esim. kitka-arvoltaan) vastattava ADS-järjestelmän suunniteltua toiminta-aluetta. ADS-järjestelmän suunniteltuun toiminta-alueeseen kuuluvien olosuhteiden testaamiseksi tehdään fyysisiä testejä todellisella suunnitellulla toiminta-alueella (tieliikenteessä) tai testauspaikassa, jonka olosuhteet vastaavat suunnitellun toiminta-alueen olosuhteita. Testien määrittämisestä vastaavat valmistaja ja tyyppihyväksyntäviranomainen. ADS-järjestelmää on testattava tieliikenteessä jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti ja sillä edellytyksellä, että testit voidaan suorittaa turvallisesti ja aiheuttamatta vaaraa muille tienkäyttäjille.
3. Ympäristöolosuhteet
Testit on tehtävä erilaisissa ympäristöolosuhteissa ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen asettamissa rajoissa. Sellaisten ympäristöolosuhteiden osalta, joita ei testata mutta joita voi esiintyä järjestelmän suunnitellulla toiminta-alueella, valmistajan on arvioinnin yhteydessä osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo on turvallisesti hallittavissa.
Toimintojen vikaantumiseen liittyvien vaatimusten testaamista, ADS-järjestelmän automaattitestausta ja vaaran minimoivan ohjausliikkeen aloittamisen ja suorittamisen testaamista varten voidaan keinotekoisesti aiheuttaa vikoja ja saattaa ajoneuvo tilanteisiin, joissa saavutetaan määritellyn toiminta-alueen rajat (esim. ympäristöolosuhteiden osalta).
4. Järjestelmän muuttaminen testausta varten
Jos testaaminen edellyttää järjestelmän muuttamista (esimerkiksi tietyypin arviointiperusteet tai tietyyppitiedot eli karttatiedot), on varmistettava etteivät nämä muutokset vaikuta testituloksiin. Muutokset on periaatteessa dokumentoitava ja liitettävä testausselosteeseen. Muutosten kuvaus ja näyttö mahdollisista vaikutuksista on dokumentoitava ja liitettävä testausselosteeseen.
5. Ajoneuvon testauskunto
5.1 |
Testimassa
Ajoneuvo voidaan testata millä tahansa sallitulla kuormituksella. Kuormitusta ei saa muuttaa testausmenettelyn alettua. Ajoneuvon valmistajan on asiakirjoilla osoitettava, että järjestelmä toimii kaikilla kuormituksilla. |
5.2 |
Ajoneuvo on testattava ajoneuvon valmistajan suosittelemilla rengaspaineilla. |
5.3 |
On varmistettava, että järjestelmä on testauksen edellyttämässä tilassa (esim. että se on vikaantumattomassa kunnossa tai että siinä on testattavat viat). |
6. Testausvälineet
Testeissä voidaan käyttää todellisia ajoneuvoja tai niiden sijaan laadukkaita testausvälineitä, joilla korvataan todelliset ajoneuvot ja muut tienkäyttäjät (pehmeitä kohteita, liikkuvia alustoja jne.) Korvaavilla testausvälineillä on oltava sellaiset ominaisuudet, joita tarvitaan järjestelmän havainnointikyvyn arvioimiseen tai jotka edustavat todellisia ajoneuvoja ja muita tielläliikkujia. Testien suorittaminen ei saa aiheuttaa vaaraa osallistujille. Lisäksi on vältettävä testattavan ajoneuvon merkittävää vaurioittamista, jos muitakin validointikeinoja on käytettävissä.
7. Testiparametrien vaihtelu
Valmistajan on ilmoitettava järjestelmän toiminta-alueen rajat tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on määriteltävä ADS-järjestelmän testaamista varten erilaisia testiparametrien yhdistelmiä (ajoneuvon nopeus, kohteen tyyppi ja sijainti kulkureittiin nähden, kaistan kaarevuus jne.). Testattavat tapaukset on valittava niin, että kaikki skenaariot, testiparametrit ja ympäristön vaikutukset tulevat riittävällä tavalla katetuiksi. On osoitettava, että ADS-järjestelmän havainnointijärjestelmät sietävät syöte- tai anturitietojen häiriöitä tai ympäristöolosuhteita riittävän hyvin.
Tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemat testiparametrit on kirjattava testausselosteeseen siten, että testausjärjestely voidaan jäljittää ja toistaa.
8. Testiskenaariot, joilla arvioidaan ADS-järjestelmän toimintaa testiradalla (8.1, 8.2, 8.5, 8.6, 8.7, 8.8 ja 8.9 kohta) ja tiellä (8.3, 8.4 ja 8.10)
On suoritettava vähintään seuraavissa kohdissa esitettäviä skenaarioita vastaavat testit. Tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan testata myös muita järjestelmän suunniteltuun toiminta-alueeseen kuuluvia skenaarioita. Jos jokin tämän liitteen 8 kohdassa kuvattu skenaario ei kuulu ajoneuvon suunniteltuun toiminta-alueeseen, sitä ei oteta huomioon.
Testiskenaarioita valitaan tyyppihyväksyntätestin osaksi sen mukaan, millainen suunniteltu toiminta-alue on. Testiskenaariot valitaan tämän liitteen osan 1 mukaisesti. Tyyppihyväksyntätestauksessa voidaan käyttää pohjana simulointeja, testiradalla tehtäviä ajoliikkeitä ja todellisessa tieliikenteessä tehtäviä ajotestejä. Se ei kuitenkaan saa perustua ainoastaan tietokonesimulointeihin, vaan tyyppihyväksyntäviranomaisen on tyyppihyväksynnän yhteydessä tehtävä tai teetettävä valvonnassaan ainakin seuraavat testit, joilla arvioidaan ADS-järjestelmän käyttäytymistä.
8.1 Kaistanpito
Testillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo ei poistu kaistaltaan vaan liikkuu vakaasti kaistansa sisällä koko nopeusalueellaan ja kaistan eri kaartuvuuksilla järjestelmän toiminta-alueen rajoissa.
8.1.1 |
Testi tehdään ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen perusteella siten, että ainakin seuraavat vaatimukset toteutuvat:
|
8.2 Kaistanvaihto
Testeillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo ei kaistanvaihdon aikana aiheuta kohtuutonta vaaraa ajoneuvon matkustajien ja muiden tienkäyttäjien turvallisuudelle ja että ADS-järjestelmä pystyy koko toimintanopeusalueellaan arvioimaan tilanteen vaarallisuuden ennen kaistanvaihdon aloittamista. Testit täytyy tehdä vain siinä tapauksessa, että täysin automatisoitu ajoneuvo pystyy tekemään kaistanvaihtoja joko vaaran minimoivan ohjausliikkeen tai tavanomaisen toiminnan aikana.
8.2.1 |
Tehdään seuraavat testit, joissa täysin automatisoitu ajoneuvo
|
8.2.2 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia tilanteita:
|
8.3 Reagointi geometrialtaan erilaisiin teihin
Testeillä on varmistettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo havaitsee tiegeometrian mahdollisen vaihtelun suunnitellulla toiminta-alueellaan ja mukautuu siihen koko nopeusalueensa mitalta.
8.3.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia ADS-järjestelmän suunniteltuun toiminta-alueeseen perustuvia skenaarioita:
|
8.3.2 |
Testi on tehtävä vähintään seuraavasti:
|
8.4 Reagointi kansallisiin liikennesääntöihin ja tieinfrastruktuuriin
Testeillä on varmistettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo noudattaa kansallisia liikennesääntöjä ja mukautuu tieinfrastruktuurin pysyviin ja tilapäisiin muutoksiin (esim. tietöihin) koko nopeusalueellaan.
8.4.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia ADS-järjestelmän suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä skenaarioita:
|
8.4.2 |
Testi on tehtävä vähintään seuraavasti:
|
8.5 Törmäyksen välttäminen: vältetään törmäys tienkäyttäjään tai kaistan tukkivaan esteeseen
Testillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo välttää törmäyksen paikallaan olevaan ajoneuvoon, tienkäyttäjään tai kaistan kokonaan tai osittain tukkivaan esteeseen ADS-järjestelmän suurimpaan toimintanopeuteen saakka.
8.5.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.6 Vältetään hätäjarrutusta ennen kaistalla olevaa ohitettavissa olevaa esinettä. ”Ohitettavissa oleva esine” on esine, jonka ylitse voidaan ajaa aiheuttamatta kohtuutonta vaaraa ajoneuvon matkustajille tai muille tienkäyttäjille.
Testissä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo ei ADS-järjestelmän suurimpaan toimintanopeuteen ulottuvilla nopeuksilla käynnistä hätäjarrutusta, jossa hidastuvuus olisi yli 5 m/s2, kohdatessaan kaistalla olevan ohitettavissa olevan esineen, jolla on merkitystä suunnitellun toiminta-alueen kannalta (esim. kaivonkannen tai pienen oksan).
8.6.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.7 Seurataan edellä ajavaa ajoneuvoa
Testillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo pystyy säilyttämään ja palauttamaan vakaan liikkeen ja tarvittavan turvavälin edellä ajavaan ajoneuvoon ja estämään törmäyksen siihen, kun se hidastaa nopeuttaan aina suurimpaan hidastuvuuteen asti.
8.7.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.8 Toinen ajoneuvo vaihtaa kaistaa oman ajoneuvon eteen (kiilaaminen)
Testillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo pystyy välttämään törmäyksen sen eteen samalle kaistalle äkillisesti siirtyvän ajoneuvon tai muun tienkäyttäjän kanssa, ellei kiilaava ohjausliike ylitä tiettyä kriittisyystasoa.
8.8.1 |
Kiilaavan ohjausliikkeen kriittisyys määritetään tämän liitteen osan 1 säännösten mukaisesti, ja perusteena on kiilaavan ajoneuvon takimmaisen pisteen ja täysin automatisoidun ajoneuvon etummaisten pisteen välinen etäisyys. |
8.8.2 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.9 Kaistalla näkyy edellä ajavan ajoneuvon poistuttua paikallaan oleva este
Testillä on osoitettava, että täysin automatisoitu ajoneuvo pystyy välttämään törmäyksen paikallaan olevaan ajoneuvoon, tienkäyttäjään tai kaistan tukkivaan esteeseen, joka tulee näkyviin, kun edellä ajava ajoneuvo on välttänyt törmäyksen väistöliikkeellä. Testin on perustuttava liitteessä II vahvistettuihin vaatimuksiin ja tämän liitteen osassa 1 kuvattuun skenaarioparametreihin. Sellaisten olosuhteiden osalta, joita ei testata mutta joita voi esiintyä ajoneuvon toiminta-alueella, valmistajan on liitteen III osassa 2 kuvatun arvioinnin yhteydessä osoitettava asianomaisia viranomaisia tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo on turvallisesti hallittavissa.
8.9.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.10 Pysäköinti
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä pystyy pysäköimään ajoneuvon erilaisiin pysäköintipaikkoihin ja tilaratkaisuiltaan erilaisille pysäköintialueille erilaisissa olosuhteissa ja että se ei pysäköidessään vahingoita ympäröiviä esineitä, tienkäyttäjiä tai omaa ajoneuvoa.
8.10.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.11 Ajaminen pysäköintilaitoksessa
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä suoriutuu pysäköintilaitoksessa käytettävästä pienestä ajonopeudesta ja mahdollisesti heikosta yleisestä näkyvyydestä.
8.11.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.12 Moottoritieskenaariot
8.12.1 |
Liittyminen moottoritielle
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä pystyy liittymään moottoritielle turvallisesti. |
8.12.1.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.12.2 |
Poistuminen moottoritieltä
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä pystyy poistumaan moottoritieltä turvallisesti. |
8.12.2.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.12.3 |
Tiemaksuasema
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä pystyy valitsemaan oikean maksuportin ja säätämään nopeutensa tiemaksuaseman alueella sallitun mukaiseksi. |
8.12.3.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.13 Siirtyminen manuaalisen ja täysin automaattisen ajotilan välillä kaksitoimisessa ajoneuvossa
Testillä on osoitettava, että ADS-järjestelmä ottaa dynaamisen ajotehtävän haltuunsa turvallisesti ja vain ajoneuvon ollessa paikallaan.
8.13.1 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
8.13.2 |
Testissä on käytettävä ainakin seuraavia skenaarioita, jotka ovat suunnitellun toiminta-alueen kannalta merkityksellisiä:
|
OSA 4
VIRTUAALISEN TYÖKALUKETJUN KÄYTÖSTÄ ADS-JÄRJESTELMÄN VALIDOINNISSA TEHTÄVÄ USKOTTAVUUSARVIOINTI
1. Yleistä
1.1 |
Uskottavuus voidaan osoittaa tutkimalla ja arvioimalla mallinnuksen ja simuloinnin viittä ominaisuutta:
|
1.2 |
Uskottavuusarviointikehyksen on oltava niin yleinen, että sitä voidaan käyttää erilaisissa mallinnus- ja simulointiratkaisuissa ja -sovelluksissa. Tavoitetta mutkistavat kuitenkin ADS-järjestelmän ominaisuuksien ja erilaisten mallinnus- ja simulointiratkaisujen ja -sovellusten suuret erot. Uskottavuusarviointiin tarvitaan siksi (riskeihin ja tietoon perustuva) kehys, joka soveltuu kaikkiin mallinnus- ja simulointisovelluksiin. |
1.3 |
Uskottavuusarviointikehyksessä annetaan yleinen kuvaus niistä keskeisistä elementeistä, joita on tarkoitus käyttää mallinnus- ja simulointiratkaisun arvioinnissa, ja hahmotellaan periaatetasolla sitä, mikä rooli kolmansia osapuolia edustavilla arvioijilla olisi uskottavuuden validoinnissa. Viime mainitun osalta tyyppihyväksyntäviranomainen tutkii uskottavuuden tueksi toimitettuja asiakirjoja arviointivaiheessa, kun taas varsinaiset validointitestit tehdään vasta sitten, kun valmistaja on kehittänyt integroidut simulointijärjestelmät. |
1.4 |
Uskottavuusarvioinnin tulokset määrittelevät viime kädessä ne puitteet, joiden rajoissa virtuaalista välinettä voidaan käyttää ADS-järjestelmän arvioinnin tukena. |
1.5 |
Tässä osassa vahvistettavilla vaatimuksilla on sen vuoksi tarkoitus osoittaa simulointimallin tai virtuaalisen työkaluketjun uskottavuus ADS-järjestelmän validoinnissa. |
2. Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
2.1 |
’Abstraktiolla’ tarkoitetaan prosessia, jossa poimitaan lähde- tai referenssijärjestelmän olennaiset piirteet käytettäväksi mallinnuksessa tai simuloinnissa ja jätetään ei-olennaiset tekijät huomiotta. Mallinnusabstraktiossa on aina oletuksena, että se ei merkittävästi vaikuta simulointityökalun suunniteltuihin käyttötarkoituksiin. |
2.2 |
’Suljetun silmukan testauksella’ tarkoitetaan virtuaalista ympäristöä, jossa otetaan huomioon silmukassa olevan elementin (element-in-the-loop) toiminnot. Simuloidut kohteet reagoivat järjestelmän toimintaan (esim. järjestelmä, joka on vuorovaikutuksessa liikennemallin kanssa). |
2.3 |
’Deterministisellä’ tarkoitetaan termiä, joka kuvaa järjestelmää, jonka kehitys ajan mittaan voidaan ennustaa tarkasti ja jossa tietyt syötteet tuottavat aina saman tuotoksen. |
2.4 |
’Kuljettaja silmukassa -simulointi’ (driver-in-the-loop, DIL) toteutetaan tavallisesti ajosimulaattorissa, jota käytetään ihmisen ja automaation vuorovaikutuksen suunnitteluratkaisun testaamiseen. DIL-simuloinnissa on komponentteja, joiden avulla kuljettaja käyttää virtuaaliympäristöä ja viestii sen kanssa. |
2.5 |
’Laitteisto silmukassa -simuloinnissa’ (hardware-in-the-loop, HIL) mukana on ajoneuvon tietyn osajärjestelmän lopullinen laitteisto, jossa ajetaan lopullista ohjelmistoa, ja syöttö- ja ulostulosignaalit on kytketty simulointiympäristöön virtuaalitestausta varten. HIL-testauksella voidaan simuloida antureita, toimilaitteita ja mekaanisia komponentteja siten, että testattavan elektronisen ohjausyksikön (ECU) kaikki syöttö- ja ulostulosignaalit ovat kytkettyinä niihin, ja tämä voidaan tehdä jo paljon ennen kuin lopullinen järjestelmä on integroitu. |
2.6 |
’Mallilla’ tarkoitetaan järjestelmän, kokonaisuuden, ilmiön tai prosessin kuvausta. |
2.7 |
’Mallin kalibroinnilla’ tarkoitetaan prosessia, jossa mallin numeerisia tai mallinnusparametreja säätämällä parannetaan mallin vastaavuutta referenssinsä kanssa. |
2.8 |
’Mallinnusparametrit’ ovat numeerisia arvoja, joita käytetään tukena järjestelmän toiminnon kuvaamisessa. Mallinnusparametrilla on arvo, jota ei voida havaita suoraan reaalimaailmassa vaan joka on johdettava reaalimaailmasta kerätyistä tiedoista (mallin kalibroinnin yhteydessä). |
2.9 |
’Malli silmukassa -simulointi’ (model-in-the-loop, MIL) mahdollistaa algoritmien kehittämisen ilman erityistä laitteistoa. Tämän tasoisessa kehittämisessä käytetään yleensä korkean tason abstrahointiohjelmistoja, joita ajetaan yleiskäyttöisissä laskentajärjestelmissä. |
2.10 |
’Avoimen silmukan testauksella’ tarkoitetaan virtuaalista ympäristöä, jossa ei oteta huomioon silmukassa olevan elementin (element-in-the-loop) toimintoja (esim. järjestelmä, joka on vuorovaikutuksessa tallennetun liikennetilanteen kanssa). |
2.11 |
’Todennäköisyyspohjaisella’ viitataan ei-deterministisiin tapahtumiin, joiden tuloksia kuvataan niiden todennäköisyydellä. |
2.12 |
’Testiradalla’ tarkoitetaan fyysistä testaustilaa, joka on suljettu liikenteeltä ja jossa ADS-järjestelmän suorituskykyä voidaan tutkia todellisessa ajoneuvossa. Muita tienkäyttäjiä voidaan jäljitellä antureita stimuloivilla signaaleilla tai sijoittamalla radalle niitä esittäviä kappaleita. |
2.13 |
’Anturien stimuloinnilla’ tarkoitetaan tekniikkaa, jossa testikohteeseen syötetään keinotekoisesti tuotettuja signaaleja, jotta kohde tuottaisi tuloksen, jota tarvitaan todellisen toiminnan todentamiseen, koulutukseen, huoltotoimiin taikka tutkimukseen ja kehittämiseen. |
2.14 |
’Simuloinnilla’ tarkoitetaan todellisen prosessin tai järjestelmän toiminnan jäljittelyä. |
2.15 |
’Simulointimalli’ on malli, jonka syöttömuuttujat vaihtelevat ajan mittaan. |
2.16 |
’Simulointityökaluketjulla’ tarkoitetaan simulointityökalujen kokoonpanoa, jota käytetään ADS-järjestelmän validoinnin tukena. |
2.17 |
’Ohjelmisto silmukassa -simuloinnissa (software-in-the-loop, SIL)’ arvioidaan kehitetyn mallin toteutusta yleiskäyttöisissä laskentajärjestelmissä. Tässä vaiheessa voidaan käyttää täydellistä ohjelmistosovellusta, joka on hyvin lähellä lopullista versiota. SIL-testausta käytetään kuvaamaan testausmenetelmää, jossa testataan suoritettavaa koodia (kuten algoritmeja tai jopa kokonaista ohjausstrategiaa) mallinnusympäristössä, joka voi auttaa ohjelmiston testaamisessa. |
2.18 |
’Stokastisella’ tarkoitetaan prosessia, johon kuuluu satunnaismuuttuja tai -muuttujia. Sillä viitataan sattumaan tai todennäköisyyteen. |
2.19 |
’Simulointimallin validoinnilla’ tarkoitetaan prosessia, jolla määritetään, missä määrin simulointimalli kuvaa tarkasti todellisuutta tarkasteltuna välineen käyttötarkoitusten näkökulmasta. |
2.20 |
’Ajoneuvo silmukassa -simulointi’ (vehicle-in-the-loop, VIL) on yhdistelmäympäristö, jossa ajoneuvoa testataan todellisissa ja virtuaalisissa olosuhteissa. Simulointi voi edustaa ajoneuvon dynamiikkaa saman tasoisesti kuin todellisissa olosuhteissa, ja se voidaan suorittaa testipenkissä tai testiradalla. |
2.21 |
’Simulointimallin todentamisella’ tarkoitetaan prosessia, jolla määritetään missä määrin simulointimalli tai virtuaalitestausväline vastaa niitä vaatimuksia ja eritelmiä, jotka täsmennetään käsitteellisissä, matemaattisissa tai muissa malleissa. |
2.22 |
’Virtuaalitestauksella’ tarkoitetaan prosessia, jossa järjestelmää testataan yhtä tai useampaa simulointimallia käyttämällä. |
3. Uskottavuusarviointikehyksen osatekijät ja asiaan liittyvät dokumentointivaatimukset
3.1 |
Uskottavuusarviointikehys tarjoaa keinon mallinnuksen ja simuloinnin uskottavuuden arvioimiseen ja siitä raportoimiseen laadunvarmistuskriteerien perusteella ja siten, että tulosten luottamustaso voidaan ilmoittaa. Uskottavuus vahvistetaan toisin sanoen arvioimalla seuraavia mallinnukseen ja simulointiin vaikuttavia tekijöitä, joiden katsotaan olevan tärkeimmät näiden toimien ominaisuuksiin ja näin ollen niiden yleiseen uskottavuuteen vaikuttavat seikat: a) mallinnuksen ja simuloinnin hallinta, b) toteuttajaryhmän kokemus ja asiantuntemus, c) mallinnuksen ja simuloinnin analyysi ja kuvaus, d) datan/syöttötietojen jäljitettävyys ja e) todentaminen, validointi ja epävarmuuden luonnehdinta. Kukin näistä tekijöistä osoittaa mallinnuksella ja simuloinnilla saavutetun laatutason. Vertailemalla saavutettuja tasoja vaadittuihin tasoihin määritetään, onko mallinnus ja simulointi uskottavaa ja soveltuuko se virtuaalitestaukseen. Seuraavassa kaaviossa kuvataan uskottavuusarviointikehyksen eri osatekijöiden suhteita.
|
3.2 |
Mallinnuksen ja simuloinnin hallinta |
3.2.1 |
Mallinnus ja simulointi on toimenpiteenä dynaaminen prosessi, jossa on seurattava ja dokumentoitava lukuisia eri versioita. Mallinnuksen ja simuloinnin tueksi tarvitaan luonteeltaan työ- ja tuotehallinnan tyyppisiä hallintatoimia. Tarvitaan tietoja seuraavista seikoista. |
3.2.2 |
Mallinnuksen ja simuloinnin hallintaprosessissa on
|
3.2.3 |
Versionhallinta |
3.2.3.1 |
Kaikki mallinnuksen ja simuloinnin työkaluketjun versiot, joita käytetään tietojen luovuttamiseen sertifiointitarkoituksia varten, on tallennettava. Testaustyökaluketjun muodostavista virtuaalisista malleista on dokumentoitava vastaavat validointimenetelmät ja hyväksymiskynnykset, joilla tuetaan ketjun yleistä uskottavuutta. Kehittäjällä on oltava käytössään menetelmä, jolla tuotetut tiedot voidaan jäljittää vastaavaan mallinnus- ja simulointityökalun versioon. |
3.2.3.2 |
Virtuaalitietojen laadun tarkastaminen. Tietojen täydellisyys, tarkkuus ja johdonmukaisuus on todentamis- ja validointimenettelyjen tukemiseksi varmistettava mallinnus- ja simulointityökalun kaikkien versioiden ja koko käyttöiän mitalta. |
3.2.4 |
Toteuttajaryhmän kokemus ja asiantuntemus |
3.2.4.1 |
Vaikka kokemus ja asiantuntemus on yleisessä mielessä jo otettu huomioon organisaation sisällä, on tärkeää luoda kokemus- ja asiantuntemusperusta myös mallinnus- ja simulointitoimien osalta. |
3.2.4.2 |
Mallinnuksen ja simuloinnin uskottavuus riippuu paitsi simulointimallien laadusta myös mallinnuksen ja simuloinnin validoinnin ja käytön parissa toimivan henkilöstön kokemuksesta ja asiantuntemuksesta. Esimerkiksi hyvä käsitys mallinnuksen ja simuloinnin rajoituksista ja validoinnista auttaa välttämään näiden toimien väärinkäyttöä ja niiden tulosten virheellistä tulkitsemista. |
3.2.4.3 |
Sen vuoksi on tärkeää, että valmistaja voi luottaa seuraavien kokemukseen ja asiantuntemukseen:
|
3.2.4.4 |
Kun ryhmän kokemusta ja asiantuntemusta hallinnoidaan asianmukaisesti, luottamus mallinnuksen ja simuloinnin ja niiden tulosten uskottavuuteen paranee sen ansiosta, että mallinnuksen ja simuloinnin taustalla olevat inhimilliset tekijät otetaan huomioon ja mahdollinen ihmiseen liittyvä riski pidetään aisoissa, kuten kaikissa soveltuvissa hallintajärjestelmissä täytyy tehdä. |
3.2.4.5 |
Jos valmistajan työkaluketju sisältää tai hyödyntää valmistajan oman henkilöstön ulkopuolisten organisaatioiden tai tuotteiden panoksia, valmistajan on annettava selostus toimenpiteistä, joilla se tukee luottamustaan näiden panosten laatuun ja asianmukaisuuteen. |
3.2.4.6 |
Ryhmän kokemusta ja asiantuntemusta voidaan tarkastella kahdella tasolla. |
3.2.4.6.1 |
Organisaation taso
Uskottavuus vahvistetaan prosesseilla ja menettelyillä, joilla kartoitetaan mallinnus- ja simulointitoimien suorittamiseen tarvittavat tiedot, osaaminen ja kokemus ja pidetään niitä yllä. On perustettava, pidettävä yllä ja dokumentoitava seuraavat prosessit:
|
3.2.4.6.2 |
Ryhmän taso
Kun mallinnus ja simulointi on saatu päätökseen, sen uskottavuuden määräävät pääasiassa sen henkilön tai ryhmän taidot ja osaaminen, joka seuraavaksi validoi mallinnuksen ja simuloinnin työkaluketjun ja käyttää mallinnusta ja simulointia ADS-järjestelmän validointiin. Uskottavuus vahvistetaan asiakirjoilla, jotka osoittavat, että nämä ryhmät ovat saaneet tehtäviensä suorittamiseen tarvittavan koulutuksen. Valmistajan on tämän jälkeen
Tämän luottamuksen määrittämisen perustana on valmistajan osoitus siitä, kuinka se soveltaa standardin ISO 9001 periaatteita tai vastaavaa parhaaksi katsottua käytäntöä tai standardia varmistaakseen mallinnusta ja simulointia suorittavan organisaationsa ja siihen kuuluvien henkilöiden pätevyyden. Tyyppihyväksyntäviranomainen ei saa ottaa valmistajan arviota organisaation tai sen jäsenten kokemuksesta ja asiantuntemuksesta omaksi arviokseen, vaan sen on tehtävä se itse. |
3.2.5 |
Datan/syöttötietojen jäljitettävyys |
3.2.5.1 |
Datan/syöttötietojen jäljitettävyystiedot sisältävät kirjanpidon mallinnuksen ja simuloinnin validoinnissa käytettävien valmistajan tietojen jäljitettävyydestä. |
3.2.5.2 |
Mallinnuksessa ja simuloinnissa käytettyjen tietojen kuvaus
|
3.2.5.3 |
Tietojen laadun (esim. kattavuuden, signaali-kohinasuhteen, anturien epävarmuuden, harhan ja näytteenottotiheyden) vaikutus mallin parametrien epävarmuuteen.
Mallin kehittämisessä käytettävien tietojen laatu vaikuttaa mallin parametrien arviointiin ja kalibrointiin. Mallin parametrien epävarmuus on sekin tärkeä lopullisessa epävarmuusanalyysissä huomioon otettava seikka. |
3.2.6 |
Datan / tuotettujen tietojen jäljitettävyys |
3.2.6.1 |
Datan / tuotettujen tietojen jäljitettävyystiedot sisältävät kirjanpidon ADS-järjestelmän validoinnissa käytettävistä mallinnuksella ja simuloinnilla tuotetuista tiedoista. |
3.2.6.2 |
Mallinnuksella ja simuloinnilla tuotettujen tietojen kuvaus
|
3.2.6.3 |
Tietojen laadun vaikutus mallinnuksen ja simuloinnin uskottavuuteen
|
3.2.6.4 |
Stokastisten mallien hallinta
|
3.3 |
Mallinnuksen ja simuloinnin analyysi ja kuvaus |
3.3.1 |
Mallinnuksen ja simuloinnin analyysin ja kuvauksen avulla määritellään mallinnus ja simulointi kokonaisuudessaan ja kartoitetaan se parametrikokonaisuus, jota voidaan arvioida virtuaalisella testauksella. Analyysilla ja kuvauksella määritellään mallien ja työkaluketjun laajuus ja rajat sekä ne epävarmuuden lähteet, jotka voivat vaikuttaa niiden tuloksiin. |
3.3.2 |
Yleiskuvaus |
3.3.2.1 |
Valmistajan on annettava kuvaus koko työkaluketjusta sekä siitä, miten simulointitietoja käytetään ADS-järjestelmän validointistrategian tukena. |
3.3.2.2 |
Valmistajan on annettava selkeä kuvaus testin tavoitteesta. |
3.3.3 |
Oletukset, tunnetut rajoitukset ja epävarmuuslähteet |
3.3.3.1 |
Valmistajan on perusteltava mallinnuksen ja simuloinnin työkaluketjun suunnittelua ohjaavat mallintamisoletukset. |
3.3.3.2 |
Valmistajan on toimitettava näyttöä seuraavista:
|
3.3.3.3 |
Valmistajan on esitettävä perustelut sille, että simuloinnin ja todellisuuden vastaavuudessa sallittu toleranssi on testin tavoitteen kannalta hyväksyttävä. |
3.3.3.4 |
Lisäksi on annettava tietoja malliin liittyvistä epävarmuuslähteistä. Ne antavat tärkeän panoksen lopulliseen epävarmuusanalyysiin, jossa määritellään, miten malliin liittyvät eri epävarmuuslähteet voivat vaikuttaa mallin tuottamiin tietoihin. |
3.3.4 |
Laajuus (mallinnuksen ja simuloinnin käyttö ADS-järjestelmän validoinnissa) |
3.3.4.1 |
Virtuaalisen välineen uskottavuutta on tehostettava määrittelemällä kehitetyille malleille selkeä käyttöalue. |
3.3.4.2 |
Valmiiksi kehitetyllä mallinnuksella ja simuloinnilla on pystyttävä jäljittelemään fyysisiä ilmiöitä niin tarkasti, että se vastaa sertifioinnissa edellytettyä todenmukaisuutta. Mallinnus ja simulointi toimii näin ADS-järjestelmän testauksen virtuaalisena testiratana. |
3.3.4.3 |
Simulointimallien validoinnissa tarvitaan tarkoitusta varten määritettyjä skenaarioita ja mittareita. Validointia varten muodostettavan skenaariovalikoiman on oltava niin kattava, että työkaluketju pystyy toimimaan samalla tavalla myös validoinnin ulkopuolelle jäävissä skenaarioissa. |
3.3.4.4 |
Valmistajan on toimitettava validointiskenaarioiden luettelo ja niitä vastaaviin parametreihin liittyvät rajoitukset. |
3.3.4.5 |
Suunnitellun toiminta-alueen analyysi muodostaa ratkaisevan tärkeän perustan määriteltäessä ne vaatimukset, ulottuvuudet ja vaikutukset, jotka mallinnuksessa ja simuloinnissa on ADS-järjestelmän validoinnin tukemiseksi otettava huomioon. |
3.3.4.6 |
Skenaarioita varten luoduilla parametreilla määritellään työkaluketjun ja simulointimallien tarvitsemat ulkoiset ja luontaiset tiedot. |
3.3.5 |
Kriittisyysarviointi |
3.3.5.1 |
Työkaluketjussa käytettyjä simulointimalleja ja -työkaluja analysoimalla on selvitettävä, missä määrin lopputuotteessa mahdollisesti ilmenevää turvallisuusvirhettä voidaan pitää niistä johtuvana. Kriittisyysanalyysiin ehdotettava malli on johdettu standardista ISO 26262, jossa edellytetään joidenkin kehittämisprosessissa käytettyjen työkalujen laatuhyväksyntää. |
3.3.5.2 |
Simuloitujen tietojen kriittisyyden selvittämiseksi kriittisyysarvioinnissa on tarkasteltava seuraavia parametreja:
|
3.3.5.3 |
Kriittisyysarvioinnin näkökulmasta kolme mahdollista arvioitavaa tapausta ovat seuraavat:
|
3.4 |
Todentaminen |
3.4.1. |
Mallintamisen ja simuloinnin todentamisessa analysoidaan, onko käytetyn työkaluketjun muodostavat käsitteelliset ja matemaattiset mallit toteutettu asianmukaisesti. Todentaminen tukee mallintamisen ja simuloinnin uskottavuutta antamalla varmuutta siitä, ettei mallintaminen ja simulointi toimi todellisuutta vastaamattomalla tavalla sellaisten syöttötietojen tapauksessa, joita ei voida testata. Menettely on monivaiheinen, ja siihen kuuluu koodin todentaminen, laskennan todentaminen ja herkkyysanalyysi. |
3.4.2 |
Koodin todentaminen |
3.4.2.1 |
Koodin todentamiseen kuuluu testejä, joilla osoitetaan, ettei virtuaalisiin malleihin vaikuttavia numeerisia tai loogisia virheitä ole. |
3.4.2.2 |
Valmistajan on dokumentoitava asianmukaisten koodintodentamistekniikoiden käyttö. Tekniikoita ovat esimerkiksi staattinen tai dynaaminen koodin todentaminen, konvergenssianalyysi ja tapauksen mukaan vertailu eksakteihin ratkaisuihin. |
3.4.2.3 |
Valmistajan on esitettävä asiakirjat, jotka osoittavat, että syöttöparametreista on tehty niin laaja tutkimus, että sen perusteella on voitu kartoittaa ne parametrien yhdistelmät, joiden tapauksessa mallintaminen ja simulointi on epävakaata tai epärealistista. Parametriyhdistelmiin sovelletuilla kattavuusmittareilla voidaan osoittaa, että mallien käyttäytymistä on tutkittu vaaditulla tavalla. |
3.4.2.4 |
Valmistajan on tehtävä tarkoituksenmukaisuus- ja johdonmukaisuustarkastuksia, kun tiedot sen sallivat. |
3.4.3 |
Laskennan todentaminen |
3.4.3.1 |
Laskennan todentamisessa arvioidaan mallintamiseen ja simulointiin vaikuttavia numeerisia virheitä. |
3.4.3.2 |
Valmistajan on dokumentoitava numeerisista virheistä tehdyt arviot (esim. diskretointivirheet, pyöristysvirheet, iteraatiomenetelmien konvergenssi). |
3.4.3.3 |
Numeeriset virheet on pidettävä sellaisissa rajoissa, etteivät ne vaikuta validointiin. |
3.4.4 |
Herkkyysanalyysi |
3.4.4.1 |
Herkkyysanalyysissä pyritään selvittämään, missä määrin mallin syöttöarvojen muuttuminen vaikuttaa mallin tuottamiin arvoihin, ja määrittämään sen kautta ne parametrit, joiden vaikutus simulointimallin tuloksiin on suurin. Herkkyysanalyysi auttaa lisäksi määrittämään, missä määrin simulointimalli täyttää validoinnin kynnysarvot, kun siinä käytetyt parametrit muuttuvat hiukan. Analyysi on sen vuoksi simulointitulosten uskottavuuden kannalta olennainen tekijä. |
3.4.4.2 |
Valmistajan on toimitettava asiakirjoja, jotka osoittavat, että kriittisimmät simuloinnin tuloksiin vaikuttavat parametrit on kartoitettu herkkyysanalyysitekniikoilla, kuten aiheuttamalla poikkeamia mallin parametreihin. |
3.4.4.3 |
Valmistajan on osoitettava, että käytössä on vankat kalibrointimenettelyt, kun kartoitetaan ja kalibroidaan kaikkein kriittisimmät parametrit kehitetyn työkaluketjun uskottavuuden parantamiseksi. |
3.4.4.4 |
Herkkyysanalyysin tulokset auttavat lopulta myös niiden syöttötietojen ja parametrien määrittelemisessä, joiden epävarmuuden luonnehdintaan on kiinnitettävä erityistä huomiota, jotta simulointitulosten epävarmuus voidaan määritellä asianmukaisesti. |
3.4.5 |
Validointi |
3.4.5.1 |
Validointi on kvantitatiivinen prosessi, jolla määritetään, missä määrin malli tai simulointi antaa tarkan kuvan todellisuudesta, kun tarkastellaan niitä lukuisia tekijöitä, jotka mallintamisen ja simuloinnin aiottujen käyttötarkoituksia varten on valittava ja määriteltävä. |
3.4.5.2 |
Suorituskykymittarit |
3.4.5.2.1 |
Suorituskykymittareilla verrataan simulointimallia reaalimaailmaan. Mittarit määritellään mallinnuksen ja simuloinnin analyysin yhteydessä. |
3.4.5.2.2 |
Validointimittareihin voi kuulua
|
3.4.5.3 |
Yhteensopivuusmittarit |
3.4.5.3.1 |
Analyyttisellä kehyksellä vertaillaan reaalimaailman kuvaamisessa ja simuloinnissa sovellettavia mittareita. Nämä mittarit ovat tavallisesti keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka kuvaavat kahden tietokokonaisuuden tilastollista vertailukelpoisuutta. |
3.4.5.3.2 |
Validoinnissa on osoitettava, että näille indikaattoreille asetetut tavoitearvot saavutetaan. |
3.4.5.4 |
Validointimenetelmä |
3.4.5.4.1 |
Valmistajan on määriteltävä virtuaalitestauksen työkaluketjun validoinnissa käytettävät loogiset skenaariot. Skenaarioilla on pystyttävä ottamaan ADS-järjestelmän validoinnissa käytettävän virtuaalitestauksen suunniteltu toiminta-alue huomioon mahdollisimman kattavasti. |
3.4.5.4.2 |
Työkaluketjun rakenne ja tarkoitus määräävät tarkemmin, mitä menetelmää käytetään. Validoinnissa voidaan validoida yksi tai useampia seuraavista:
|
3.4.5.5 |
Tarkkuusvaatimus |
3.4.5.5.1 |
Korrelaatiokertoimen kynnysarvoa koskeva vaatimus määritellään mallinnusta ja simulointia koskevan analyysin aikana. Validoinnissa on osoitettava, että tämän osan 3.4.5.3.1 kohdan mukaisille keskeisille suorituskykyindikaattoreille asetetut tavoitearvot täyttyvät. |
3.4.5.6 |
Validoinnin laajuus (työkaluketjun validoitava osa) |
3.4.5.6.1 |
Työkaluketju koostuu useista työkaluista, joita kukin käyttää joukkoa malleja. Validointiin sisällytetään kaikki validoitavat työkalut ja niihin liittyvät mallit. |
3.4.5.7 |
Sisäisen validoinnin tulokset |
3.4.5.7.1 |
Toimitetuissa asiakirjoissa on oltava näyttöä simulointimallin validoinnista, ja niiden avulla on saatava prosesseista ja tuotteista tiedot, jotka riittävät osoittamaan käytetyn työkaluketjun yleisen uskottavuuden. |
3.4.5.7.2 |
Asiakirjat ja tulokset voidaan ottaa aiemmista luotettavuusarvioinneista. |
3.4.5.8 |
Riippumattoman validoinnin tulokset |
3.4.5.8.1 |
Tyyppihyväksyntäviranomaisen on arvioitava valmistajan toimittamat asiakirjat, ja se voi tehdä fyysisiä testejä koko integroidulle työkalulle. |
3.4.5.9 |
Epävarmuuden luonnehdinta |
3.4.5.9.1 |
Tässä kohdassa tarkastellaan virtuaalisen työkaluketjun tulosten odotettua vaihtelua. Arviointi on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa käytetään mallinnuksen ja simuloinnin analyysissä ja kuvauksessa sekä datan/syöttötietojen jäljitettävyystietoja koskevan kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja luonnehtimaan syöttötietojen, mallien parametrien ja mallinnuksen rakenteen epävarmuutta. Toisessa vaiheessa kaikkia epävarmuustekijöitä tarkastellaan koko virtuaalisen työkaluketjun mitalta, jolloin voidaan kvantifioida mallin tulosten epävarmuus. Valmistajan on mallin tulosten epävarmuuden perusteella vahvistettava asianmukaiset turvamarginaalit, joita sovelletaan virtuaalitestauksen käyttöön ADS-järjestelmän validoinnissa. |
3.4.5.9.2 |
Syöttötietojen epävarmuuden luonnehdinta
Valmistajan on osoitettava arvioineensa asianmukaisesti kriittisen mallin syöttötiedot käyttämällä suuretta arvioitaessa vankkoja tekniikkoja, kuten moninkertaisia toistoja. |
3.4.5.9.3 |
Mallin parametrien epävarmuuden luonnehdinta (kalibroinnin jälkeen)
Valmistajan on osoitettava, että niitä kriittisen mallin parametreja, joita ei voida arvioida identtisellä tavalla, luonnehditaan jakauman ja/tai luottamusvälien avulla. |
3.4.5.9.4 |
Mallinnuksen ja simuloinnin rakenteeseen liittyvän epävarmuuden luonnehdinta
Valmistajan on esitettävä näyttö siitä, että mallinnuksessa käytettyjen oletusten osalta luonnehditaan syntyvää epävarmuutta kvantitatiivisesti (esim. vertaamalla eri mallinnusmenetelmien tuloksia aina kun se on mahdollista). |
3.4.5.9.5 |
Aleatorisen ja episteemisen epävarmuuden luonnehdinta
Valmistajan on pyrittävä erottamaan toisistaan epävarmuuden aleatorinen komponentti (satunnainen epävarmuus, joka voidaan vain arvioida mutta jota ei voida pienentää) ja episteeminen epävarmuus, joka johtuu tietojen puuttumisesta prosessia virtualisoitaessa (tietämyksellinen epävarmuus, jota puolestaan voidaan pienentää). |
4. Asiakirja-aineiston rakenne
4.1 |
Tässä kohdassa kuvataan, miten edellä tarkoitetut tiedot kerätään ja järjestetään asiakirja-aineistoon, jonka valmistaja toimittaa asianomaiselle viranomaiselle. |
4.2 |
Valmistajan on laadittava asiakirja (simulointikäsikirja), jonka rakenne noudattelee tässä esitettyä ja jossa esitetään näyttöä käsiteltävistä aiheista. |
4.3 |
Asiakirja-aineisto on toimitettava yhdessä mallintamis- ja simulointityökalun vastaavan version ja sillä tuotettujen tietojen kanssa. |
4.4 |
Valmistajan on varustettava asiakirjat selkeillä viittauksilla, joiden avulla ne voidaan jäljittää vastaaviin mallintamis- ja simulointitietoihin ja muihin tietoihin. |
4.5 |
Asiakirja-aineistoa on pidettävä yllä mallintamis- ja simulointityökalun koko käytön ajan. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi tarkastaa valmistajan asiakirjat ja/tai tehdä fyysisiä testejä. |
OSA 5
KÄYTÖNAIKAINEN RAPORTOINTI
1. Määritelmät
Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1.1 |
’Poikkeavalla tapahtumalla’ tarkoitetaan turvallisuuteen liittyvää tilannetta, jossa automatisoidulla ajojärjestelmällä varustettu ajoneuvo on osallisena. |
1.2 |
’Ei-kriittisellä poikkeavalla tapahtumalla’ tarkoitetaan tapahtumaa, jossa esiintyy toiminnan keskeytyminen, vika, toimintahäiriö tai jokin muu seikka, joka on vaikuttanut tai on saattanut vaikuttaa ADS-järjestelmän turvallisuuteen mutta ei ole johtanut onnettomuuteen tai vakavaan vaaratilanteeseen. Tällaisia tapahtumia ovat esimerkiksi lievät vaaratilanteet, normaalia toimintaa estämätön turvallisuuden heikkeneminen, törmäyksen estämiseksi tehtävät hätäohjausliikkeet tai monimutkaiset ohjausliikkeet ja yleisemmin kaikki poikkeavat tapahtumat, joilla on merkitystä ADS-järjestelmän turvallisuudelle tieliikenteessä (esim. vuorovaikutus etäkäyttäjän kanssa). |
1.3 |
’Kriittisellä poikkeavalla tapahtumalla’ tarkoitetaan poikkeavaa tapahtumaa, jossa ADS-järjestelmä on kytkettynä toimintaan törmäystilanteessa ja jonka vuoksi
|
2. Valmistajan ilmoitukset ja raportit
2.1 |
Valmistajan on viipymättä ilmoitettava turvallisuuden kannalta kriittisistä tapahtumista tyyppihyväksyntäviranomaisille, markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle. |
2.2 |
Valmistajan on kuukauden kuluessa raportoitava tyyppihyväksyntäviranomaisille, markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle kaikista lisäyksessä 1 kuvatuista pikaisesti raportoitavista tapahtumista, joiden osalta valmistajan täytyy ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin. |
2.3 |
Valmistajan on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle vuosittain raportti lisäyksessä 1 luetelluista tapahtumista. Raportissa on esitettävä näyttöä ADS-järjestelmän toiminnasta todellisessa käytössä esiintyneiden turvallisuuden kannalta merkityksellisten tapahtumien yhteydessä. Erityisesti on osoitettava seuraavat:
Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava nämä tiedot muille tyyppihyväksyntäviranomaisille, markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle. |
2.4 |
Tyyppihyväksyntäviranomaiset, markkinavalvontaviranomaiset ja komissio voivat pyytää valmistajalta taustatietoja, joita on käytetty käytönaikaisissa raporteissa ja ilmoituksissa annettujen tietojen laatimisessa. Nämä tiedot on toimitettava yhteisesti sovittua tietojenvaihtotiedostoa käyttäen. Tyyppihyväksyntäviranomaisten, markkinavalvontaviranomaisten ja komission on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tällaisten tietojen suojaamiseksi. |
2.5 |
Tietojen mahdollisesta esikäsittelystä on hyvä ilmoittaa hyväksynnän myöntävälle tyyppihyväksyntäviranomaiselle käytönaikaisessa raportissa.
Lisäys 1 Käytönaikaisessa raportoinnissa ilmoitettavat poikkeavat tapahtumat Poikkeavat tapahtumat on jaettu neljään ryhmään sen mukaan, kuinka merkityksellisiä ne ovat dynaamisen ajotehtävän, täysin automatisoitujen ajoneuvojen käyttäjien kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen ja ADS-järjestelmän teknisen kunnon kannalta. Kunkin tapahtuman kohdalle jäljempänä olevaan taulukkoon tehdyt merkinnät osoittavat, luetaanko se pikaisen vai säännöllisen raportoinnin vai molempien piiriin. Tapahtumien säännöllisessä raportoinnissa oletuksena on, että tiedot toimitetaan aggregoituina (käyttötuntia tai ajokilometriä kohti) ja ADS-järjestelmällä varustetun ajoneuvotyypin ja ADS-järjestelmän toiminnan (ts. ADS-järjestelmä on käytössä) mukaan jaoteltuina.
|
(1) ECE/TRANS/WP.29/2022/59/Rev.1
(2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 1..
LIITE IV
EU-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS (AJONEUVOJÄRJESTELMÄ)
Ilmoitus täysin automatisoidun ajoneuvon tyypin tyyppihyväksynnän myöntämisestä/laajentamisesta/epäämisestä/peruuttamisesta (1) sen automatisoidun ajojärjestelmän (ADS) osalta komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/1426 vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, sellaisena kuin asetus on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) …/….
EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numero:
Laajentamisen/epäämisen/peruuttamisen (1) syy:
I JAKSO
0.1 |
Merkki (valmistajan kauppanimi): |
0.2 |
Tyyppi: |
0.2.1 |
Kaupalliset nimet (jos saatavissa): |
0.3 |
Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: |
0.3.1 |
Merkinnän sijainti: |
0.4 |
Ajoneuvoluokka: |
0.5 |
Valmistajan nimi ja osoite: |
0.8 |
Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: |
0.9 |
Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: |
II JAKSO
1. |
Lisätiedot (tapauksen mukaan): ks. lisäys |
2. |
Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: |
3. |
Testausselosteen päiväys: |
4. |
Testausselosteen numero: |
5. |
Mahdolliset huomautukset: ks. lisäys |
6. |
Paikka: |
7. |
Päiväys: |
8. |
Allekirjoitus: |
Lisäys
EU-tyyppihyväksyntätodistukseen nro
1.
Seuraavat sisältävä kuvaus ja/tai piirustus ADS-järjestelmästä:
1.1
ADS-järjestelmän suunniteltu toiminta-alue, rajat ja valmistajan ilmoittama suurin toimintanopeus:
1.2
ADS-järjestelmän toimintojen kuvaus
1.2.1
Ajoneuvon sisäiset toiminnot
1.2.2
Ajoneuvon ulkoiset toiminnot (esim. taustajärjestelmä, tarvittava ajoneuvon ulkoinen infrastruktuuri, tarvittavat käyttöjärjestelyihin liittyvät toimenpiteet)
1.3
Anturijärjestelmä (ja sen komponentit):
1.4
ADS-järjestelmän anturijärjestelmän asennus:
1.5
ADS-järjestelmän ohjelmiston tunnistetiedot:
2.
Kirjallinen kuvaus ja/tai piirustus ihmisen suorittamasta ADS-järjestelmän valvonnasta
2.1
Etävalvoja ja ADS-järjestelmälle annettavat etäkomennot:
2.2
Toiminne, jolla ADS-järjestelmä voidaan kytkeä toimintaan ja pois toiminnasta:
2.3
Seuranta ajoneuvon sisällä:
2.4
Mahdolliset ympäristö- ja tieolosuhteista johtuvat järjestelmän toiminnan rajoitukset:
3.
Kirjallinen kuvaus ja/tai piirustus ajoneuvon matkustajille ja muille tienkäyttäjille annettavista tiedoista
3.1
Järjestelmän tila:
3.2
Ajoneuvossa olevalle valvojalle tai etävalvojalle esitettävä pyyntö:
3.3
Vaaran minimoiva ohjausliike:
3.4
Hätäohjausliike:
4.
ADS-järjestelmän tietoelementit
4.1
ADS-järjestelmän tietoelementit, jotka on varmennettu liitteen III osan 3 mukaisesti tehtyjen testien jälkeen:
4.2
Asiakirjat, jotka koskevat datan haettavuutta, datan eheyden automaattivalvontaa ja tallennetun datan suojaamista väärinkäytöltä, varmennettu: kyllä/ei
5.
Kyberturvallisuus ja ohjelmistopäivitykset
5.1
Kyberturvallisuuteen liittyvän tyyppihyväksynnän numero:
5.2
Ohjelmistopäivityksiin liittyvän tyyppihyväksynnän numero:
6.
Automatisoidun ajojärjestelmän toiminta- ja käyttöturvallisuuteen liittyvien seikkojen arviointi
6.1
Valmistajan asiakirjojen viite (myös version numero):
6.2
Ilmoituslomake
7.
Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:
7.1
Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys:
7.2
Tutkimuslaitoksen antaman selosteen (viite)numero:
8.
Liitteet
Lisäys 1: |
Automatisoituja ajojärjestelmiä koskeva ilmoituslomake (ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1426 liite I) |
Lisäys 2: |
Jäsenvaltiot ja alueet, joiden osalta valmistaja on ilmoittanut, että ADS-järjestelmän on arvioitu olevan paikallisten liikennesääntöjen mukainen. Luettelo hyväksynnän myöntäneen viranomaisen haltuun annetuista hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. |
Lisäys 3: |
ADS-järjestelmää koskeva hyväksynnän myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen arviointiraportti/testitulokset |
Lisäys 4: |
Turvallisuudenhallintajärjestelmän vaatimustenmukaisuustodistuksen malli |
(1) Tarpeeton viivataan yli.
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/65 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1427,
annettu 19 päivänä elokuuta 2022,
nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Nagykörűi ropogós cseresznye” (SMM))
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Unkarin hakemus nimityksen ”Nagykörűi ropogós cseresznye” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
(2) |
Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, joten nimitys ”Nagykörűi ropogós cseresznye” olisi rekisteröitävä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Rekisteröidään nimitys ”Nagykörűi ropogós cseresznye” (SMM).
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta,
puheenjohtajan nimissä
Janusz WOJCIECHOWSKI
Komission jäsen
(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.
(2) EUVL C 179, 2.5.2022, s. 16.
(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/66 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1428,
annettu 24 päivänä elokuuta 2022,
näytteenotto- ja analyysimenetelmistä perfluorattujen alkyyliyhdisteiden valvontaan tietyissä elintarvikkeissa
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (1) ja erityisesti sen 34 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan perfluorattujen alkyyliyhdisteiden, jäljempänä ’PFAS-aineet’, enimmäismäärät tietyissä elintarvikkeissa ja komission suosituksessa (EU) 2022/1431 (3) luetellaan ohjeelliset pitoisuudet, joiden ylittyessä komissio suosittelee, että jäsenvaltiot tutkivat PFAS-kontaminaation syitä elintarvikkeissa, joissa on suuria PFAS-aineiden pitoisuuksia. Jotta voidaan varmistaa tiettyjen elintarvikkeiden sisältämien PFAS-aineiden enimmäismäärien virallisen valvonnan luotettavuus ja johdonmukaisuus, olisi vahvistettava yksityiskohtaiset vaatimukset näytteenottomenetelmille ja laboratorioanalyyseille. |
(2) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tässä asetuksessa sovelletaan tässä artiklassa esitettyjä määritelmiä ja lyhenteitä; siinä tarkoitetaan:
1) |
’erällä’ yhdellä kertaa toimitettua tiettyä määrää elintarviketta, jolla toimivaltainen viranomainen on vahvistanut olevan yhteisiä ominaisuuksia, kuten alkuperä, lajike, laji, pyyntialue, pakkaustapa, pakkaaja, lähettäjä tai merkinnät; |
2) |
’osaerällä’ fyysisesti erillistä ja yksilöitävissä olevaa suuremmasta erästä erotettua osaa, johon sovelletaan näytteenottomenetelmää; |
3) |
’perusnäytteellä’ tutkittavan erän tai osaerän yhdestä ainoasta kohdasta otettua näytettä; |
4) |
’kokoomanäytteellä’ kaikkien tutkittavasta erästä tai osaerästä otettujen perusnäytteiden muodostamaa kokonaisuutta; |
5) |
’laboratorionäytteellä’ laboratorioon tarkoitettua kokoomanäytteen edustavaa osaa tai määrää; |
6) |
’vertailukelpoisella koolla tai painolla’ sitä, että koko tai paino ei saa vaihdella yli 50:tä prosenttia; |
7) |
’täsmällisyydellä (toistotarkkuudella)’ ennalta määrätyissä olosuhteissa saatujen toisistaan riippumattomien testitulosten eron suuruutta. Täsmällisyys ilmaistaan testitulosten keskihajontana tai variaatiokertoimena; |
8) |
’laboratorion sisäisellä uusittavuudella tai kohtalaisella tarkkuudella (RSDR)’ täsmällisyyttä laboratorion sisäisissä oloissa tietyssä laboratoriossa; |
9) |
’määritysrajalla (LOQ)’ tutkittavan aineen pienintä pitoisuutta, joka voidaan mitata kohtuullisella tilastollisella varmuudella, eli tutkittavan aineen alinta pitoisuutta tai massaa, joka on validoitu hyväksyttävällä tarkkuudella soveltamalla täydellistä analyysimenetelmää ja tunnistuskriteerejä; |
10) |
’yhdistetyllä mittauksen standardiepävarmuudella (u)’ mittaustulokseen liittyvää ei-negatiivista parametria, joka kuvaa niiden arvojen hajontaa, jotka mittaussuureelle voidaan kohtuullisesti antaa käytettyjen tietojen perusteella. Se on saatu käyttäen yksittäisiä mittaustuloksiin liittyviä standardiepävarmuuksia mittausmallissa; |
11) |
’laajennetulla mittausepävarmuudella (U)’ arvoa, joka saadaan käyttämällä kattavuuskerrointa 2, jolla saadaan noin 95 prosentin luottamustaso (U = 2u); |
12) |
’oikeellisuudella’ suuresta määrästä testituloksia saadun keskiarvon ja hyväksytyn vertailuarvon välisen eron suuruutta. Tämä arvo voidaan arvioida sertifioitujen vertailumateriaalien säännöllisen analysoinnin, väkevöintikokeiden tai laboratorioiden välisiin tutkimuksiin osallistumisen perusteella, ja se ilmaistaan ilmeisenä vinoumana. |
2 artikla
Näytteiden valmistus ja analyysit niiden elintarvikkeiden PFAS-aineiden pitoisuuksien virallista tarkastusta varten, joille on vahvistettu enimmäismäärät asetuksella (EY) N:o 1881/2006, on suoritettava tämän asetuksen liitteessä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.
(2) Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).
(3) Komission suositus (EU) 2022/1431, annettu 24 päivänä elokuuta 2022, perfluorattujen alkyyliyhdisteiden esiintymistä elintarvikkeissa koskevasta seurannasta (ks. tämän virallisen lehden s. 105).
LIITE
A OSA
NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT
A.1 YLEISET SÄÄNNÖKSET
A.1.1 Tuote, josta näyte otetaan
Jokaisesta tutkittavasta erästä tai osaerästä on otettava erilliset näytteet.
A.1.2 Perusnäytteet
Perusnäytteet on mahdollisuuksien mukaan otettava tutkittavan erän tai osaerän eri kohdista. Jos tästä menettelystä poiketaan, siitä on ilmoitettava A.1.6 kohdassa tarkoitetussa näytteenottotodistuksessa.
A.1.3 Kokoomanäytteen valmistaminen
Kokoomanäyte saadaan yhdistämällä perusnäytteet. Näytteen painon on oltava vähintään 1 kilogramma tai 1 litra, ellei tämä ole epäkäytännöllistä esimerkiksi siksi, että näyte on yksittäinen pakkaus tai tuotteen kaupallinen arvo on hyvin korkea.
A.1.4 Rinnakkaisnäytteiden valmistaminen
Valvonta-, suoja- ja riitojenratkaisutoimenpiteitä varten tarkoitetut rinnakkaisnäytteet on otettava homogenoidusta kokoomanäytteestä, paitsi jos tällainen menettely on ristiriidassa jäsenvaltiossa noudatettavien elintarvikealan toimijan oikeuksia koskevien sääntöjen kanssa.
A.1.5 Varotoimenpiteet
Näytteenoton ja näytteiden valmistuksen aikana on toteutettava varotoimenpiteitä, joilla vältetään kaikki mahdolliset muutokset, jotka voivat vaikuttaa PFAS-aineiden pitoisuuksiin, analyysin suorittamiseen tai kokoomanäytteiden edustavuuteen.
Näytteenotosta vastaavan henkilön on toteutettava seuraavat varotoimenpiteet:
a) |
hänen ei pidä käyttää vaatteita tai käsineitä, joissa on fluoripolymeeripinnoite tai jotka on käsitelty PFAS-aineilla veden ja tahrojen hylkimisen parantamiseksi; |
b) |
hänen ei pidä käyttää näytteenottopäivänä PFAS-aineita sisältäviä kosteusvoiteita, kosmeettisia valmisteita, käsivoiteita, aurinkosuojavalmisteita eikä vastaavia valmisteita. |
Näytteenoton, näytteen varastoinnin ja näytteen kuljettamisen aikana käytetyt materiaalit eivät saa sisältää PFAS-aineita. Näyte ei saa joutua kosketukseen polytetrafluorieteenistä (PTFE tai teflon), polyvinylideenifluoridista (PVDF) tai muista fluoripolymeereistä valmistettujen materiaalien, kuten leikkuualustojen, näytteenottoastioiden ja näytteenottoastioiden kansien pinnoitteiden, kanssa. Kosketusta muiden PFAS-aineita sisältävien materiaalien kanssa on vältettävä.
A.1.6 Näytteiden sinetöinti ja merkitseminen
Jokainen näyte on sinetöitävä näytteenottopaikalla ja merkittävä kansallisten sääntöjen mukaisesti.
Kustakin näytteenotosta on laadittava näytteenottotodistus, jonka perusteella on mahdollista yksiselitteisesti tunnistaa erä, josta näyte on otettu. Näytteenottotodistuksessa on ilmoitettava näytteenottopaikka ja -aika sekä kaikki lisätiedot, joista voi olla hyötyä tuloksen tulkinnassa.
A.1.7 Näytteiden pakkaaminen ja lähettäminen
Kukin näyte on sijoitettava puhtaaseen, inertistä materiaalista, kuten polypropeenista, polyeteenistä tai muusta PFAS-aineita sisältämättömästä materiaalista valmistettuun astiaan, jossa voidaan varmistaa näytteen säilyminen ennallaan ja joka suojaa näytettä riittävästi kontaminaatiolta, analyyttien imeytymiseltä astian sisäseinämiin sekä kuljetusvaurioilta. Lasiastioiden käyttö ei ole sallittua. On myös toteutettava kaikki tarvittavat varotoimenpiteet, joilla estetään näytteen koostumuksen muuttuminen kuljetuksen tai varastoinnin aikana.
A.2 NÄYTTEENOTTOSUUNNITELMAT
A.2.1 Erien jakaminen osaeriksi
Suuret erät on jaettava osaeriksi, jos osaerien erottaminen on mahdollista. Suurina irtotavaraerinä myytäviin tuotteisiin (esim. kasviöljyt) sovelletaan taulukkoa 1. Muihin tuotteisiin sovelletaan taulukkoa 2. Koska erän paino ei aina ole osaerien painojen täsmällinen summa, osaerän paino saa ylittää ilmoitetun painon enintään 20 prosentilla.
Taulukko 1
Irtotavarana myytävien tuote-erien jakaminen osaeriksi
Erän paino (tonnia) |
Osaerien paino tai lukumäärä |
≥ 1 500 |
500 tonnia |
> 300 mutta < 1 500 |
3 osaerää |
≥ 100 mutta ≤ 300 |
100 tonnia |
< 100 |
– |
Taulukko 2
Muiden kuin irtotavarana myytävien tuote-erien jakaminen osaeriksi
Erän paino (tonnia) |
Osaerien paino tai lukumäärä |
≥ 15 |
15 –30 tonnia |
< 15 |
– |
A.2.2 Perusnäytteiden lukumäärä
Erästä tai osaerästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärän on oltava taulukoissa 3 ja 4 annetun mukainen.
Kun kyseessä on irtotavarana myytävä nestemäinen tuote, erä tai osaerä on sekoitettava huolellisesti joko käsin tai koneellisesti juuri ennen näytteenottoa, jos se on mahdollista, ja edellyttäen, että se ei vaikuta tuotteen laatuun. Tällöin vierasaineiden on oletettava jakautuneen homogeenisesti tietyssä erässä tai osaerässä. Tällaisessa tapauksessa erästä tai osaerästä on otettava kolme perusnäytettä kokoomanäytteen muodostamiseksi.
Jos erä tai osaerä koostuu erillisistä pakkauksista tai yksiköistä, kokoomanäytteen muodostamiseksi otettavien pakkausten tai yksiköiden (perusnäytteiden) lukumäärän on oltava taulukon 4 mukainen.
Perusnäytteiden on oltava painoltaan/tilavuudeltaan samanlaisia. Perusnäytteiden painon/tilavuuden on oltava vähintään 100 grammaa tai 100 millilitraa, ja niistä muodostettavan kokoomanäytteen on oltava kooltaan vähintään noin 1 kilogramma tai 1 litra. Jos tämä ei ole mahdollista, sovelletaan A.2.6 kohdan säännöksiä.
Taulukko 3
Elintarvikkeiden erästä tai osaerästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärä, kun erä ei koostu erillisistä elintarvikkeiden pakkauksista tai yksiköistä
Erän/osaerän paino tai tilavuus (kilogrammaa tai litraa) |
Perusnäytteiden vähimmäislukumäärä |
< 50 |
3 |
≥ 50 mutta ≤ 500 |
5 |
> 500 |
10 |
Taulukko 4
Kokoomanäytteen muodostamiseksi otettavien pakkausten tai yksiköiden (perusnäytteiden) lukumäärä, kun erä tai osaerä koostuu erillisistä elintarvikkeiden pakkauksista tai yksiköistä
Pakkausten tai yksiköiden lukumäärä erässä/osaerässä |
Näytteeseen otettavien pakkausten tai yksiköiden lukumäärä |
≤ 25 |
vähintään 1 pakkaus tai yksikkö |
26 –100 |
noin 5 %, vähintään 2 pakkausta tai yksikköä |
> 100 |
noin 5 %, enintään 10 pakkausta tai yksikköä |
A.2.3 Erityiset säännökset, joita sovelletaan otettaessa näytteitä kooltaan tai painoltaan vertailukelpoisia kokonaisia kaloja sisältävistä eristä
Erästä otettavien perusnäytteiden lukumäärä vahvistetaan taulukossa 3. Kaikki perusnäytteet yhdistävän kokoomanäytteen painon on oltava vähintään 1 kilogramma (ks. A.1.3 kohta).
Jos tutkittavaan erään sisältyy pienikokoisia kaloja (alle 1 kilogramman painoisia yksittäisiä kaloja), kokoomanäytteeseen otetaan perusnäytteenä mukaan kokonainen kala. Jos tulokseksi saadun kokoomanäytteen paino on yli 3 kilogrammaa, perusnäytteet voivat koostua kokoomanäytteen muodostavien kalojen keskiosista, joista kunkin paino on vähintään 100 grammaa. Näytteen homogenointiin käytetään koko se määrä, johon sovelletaan enimmäismäärää.
Kalan painopiste on kalan keskiosassa. Se sijaitsee useimmiten selkäevän kohdalla (jos kalalla on selkäevä) tai kidusaukon ja peräaukon puolivälissä.
Jos tutkittavaan erään sisältyy isompia kaloja (vähintään 1 kilogramman painoisia yksittäisiä kaloja), perusnäyte koostuu kalan keskiosasta. Kukin perusnäyte painaa vähintään 100 grammaa. Keskikokoisista (vähintään 1 kilogramman mutta alle 6 kilogramman painoisista) kaloista otetaan perusnäyte leikkaamalla kalan keskiosasta viipale, joka ulottuu selkärangasta vatsaan.
Hyvin suurikokoisista (vähintään 6 kilogramman painoisista) kaloista otetaan perusnäyte edestä katsoen oikeanpuoleisesta selkä- ja kylkilihaksesta kalan keskiosasta. Jos kyseisen näytepalan ottaminen kalan keskiosasta aiheuttaisi merkittävää taloudellista vahinkoa, voidaan pitää riittävänä, että otetaan erän koosta riippumatta kolme perusnäytettä, joista kukin painaa vähintään 350 grammaa, tai vaihtoehtoisesti voidaan pitää riittävänä, että otetaan erän koosta riippumatta kolme vähintään 350 gramman perusnäytettä yhtä suuresta määrästä (175 grammaa) kunkin kalan pyrstö- ja päälihaksen läheltä.
A.2.4 Erityiset säännökset, joita sovelletaan otettaessa näytteitä kooltaan tai painoltaan erilaisia kokonaisia kaloja sisältävistä eristä
Sovelletaan A.2.3 kohdan säännöksiä
Jos jokin koko- tai painoluokka on vallitseva (noin 80 prosenttia tai enemmän koko erästä), näyte otetaan vallitsevan kokoisista tai painoisista kaloista. Kyseisen näytteen katsotaan edustavan koko erää.
Jos mikään koko- tai painoluokka ei ole vallitseva, on varmistettava, että näytteeseen valitut kalat edustavat koko erää. Kyseisiä tapauksia varten annetaan erityisohjeita oppaassa ”Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight” (1).
A.2.5 Erityiset säännökset, joita sovelletaan otettaessa näytteitä maaeläimistä
Sika-, nauta-, lammas-, vuohi- ja hevoseläinten lihasta ja muista eläinten osista on otettava 1 kilogramman suuruinen näyte vähintään yhdestä eläimestä. Jos vähintään yhdestä eläimestä ei ole mahdollista ottaa 1 kilogramman suuruista näytettä, useammasta kuin yhdestä eläimestä on otettava yhtä suuri näytemäärä 1 kilogramman suuruisen näytteen saamiseksi.
Siipikarjan lihasta on otettava samansuuruinen näyte vähintään kolmesta eläimestä, jotta saadaan 1 kilogramman suuruinen kokoomanäyte. Siipikarjan muista osista on otettava samansuuruinen näyte vähintään kolmesta eläimestä, jotta saadaan 300 gramman suuruinen kokoomanäyte.
Tarhatun riistan ja luonnonvaraisten maaeläinten lihasta ja muista eläinten osista on otettava 300 gramman suuruinen näyte vähintään yhdestä eläimestä. Jos vähintään yhdestä eläimestä ei ole mahdollista ottaa 300 gramman suuruista näytettä, useammasta kuin yhdestä eläimestä on otettava yhtä suuri näytemäärä 300 gramman suuruisen näytteen saamiseksi.
A.2.6 Vaihtoehtoiset näytteenottomenetelmät
Jos A.2 kohdassa esitetyn menetelmän mukaista näytteenottoa ei voida suorittaa kohtuuttomien taloudellisten seurausten vuoksi (esim. pakkaustapa, erän vahingoittuminen tms.) tai jos se on käytännössä mahdotonta, voidaan käyttää vaihtoehtoista näytteenottomenetelmää, kunhan se edustaa riittävän hyvin tutkittavaa erää tai osaerää ja käytetty menetelmä on tarkkaan dokumentoitu. Tämä on kirjattava A.1.6 kohdassa tarkoitettuun näytteenottotodistukseen.
A.2.7 Näytteenotto vähittäismyyntivaiheessa
Elintarvikkeista on otettava vähittäismyyntivaiheessa mahdollisuuksien mukaan näytteet A.2 kohdassa vahvistettujen näytteenottosäännösten mukaisesti. Jos se ei ole mahdollista, vähittäismyyntivaiheessa voidaan käyttää vaihtoehtoista näytteenottomenetelmää edellyttäen, että sillä varmistetaan tutkittavan erän tai osaerän riittävä edustavuus.
B OSA
NÄYTTEIDEN VALMISTUS JA ANALYSOINTI
B.1 Laboratorioiden laatuvaatimukset
Elintarvikkeissa ja rehuissa esiintyvien per- ja polyfluorattujen alkyyliyhdisteiden määrittämisessä käytettäviä analyyttisiä parametreja koskevassa EURL:n ohjeasiakirjassa (EURL Guidance Document on Analytical Parameters for the Determination of Per- and Polyfluoroalkyl Substances in Food and Feed) (2) kuvattuja periaatteita on noudatettava.
B.2 Näytteen valmistus
B.2.1 Yleiset vaatimukset
Perusvaatimuksena on edustavan ja homogeenisen laboratorionäytteen saaminen aiheuttamatta sekundaarista kontaminaatiota.
Laboratorioon toimitettu kokoomanäyte on jauhettava (tarvittaessa) kokonaan hienoksi ja sekoitettava huolellisesti käyttäen menetelmää, jonka on osoitettu homogenoivan näytteen täydellisesti.
Laboratorioon toimitettu muiden tuotteiden kuin kalan näyte, johon sovelletaan enimmäismäärää, on homogenoitava ja käytettävä kokonaisuudessaan laboratorionäytteen valmistukseen.
Laboratorioon toimitettu kalanäyte, johon sovelletaan enimmäismäärää, on homogenoitava kokonaisuudessaan. Edustava osa tai määrä homogenoidusta kokoomanäytteestä on käytettävä laboratorionäytteen valmistukseen.
Laboratorionäytteistä määritettyjen pitoisuuksien perusteella todetaan, ovatko tutkittavat erät asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 vahvistettujen enimmäismäärien mukaisia.
B.2.2 Erityiset näytteenvalmistusmenettelyt ja varotoimenpiteet
Analyysin tekijän on varmistettava, että näytteet eivät kontaminoidu niiden valmistamisen aikana, noudattamalla A.1.5 kohdassa kuvattuja varotoimenpiteitä. Näytteen kanssa kosketukseen joutuvat laitteet ja välineet eivät myöskään, aina kun se on mahdollista, saa sisältää PFAS-aineita, vaan ne on korvattava esimerkiksi ruostumattomasta teräksestä, suurtiheyspolyeteenistä (HDPE) tai polypropeenista valmistetuilla osilla. Ne on puhdistettava PFAS-aineita sisältämättömällä vedellä tai PFAS-aineita sisältämättömillä liuottimilla ja pesuaineilla.
Reagensseja ja muita analyysissa ja näytteenotossa käytettäviä laitteita on valvottava, jotta vältetään PFAS-aineiden mahdollinen kulkeutuminen tai häviäminen.
On suoritettava reagenssinollakoe, jossa käydään läpi kaikki analyysin vaiheet samalla tavalla kuin testinäytteen kohdalla. Reagenssinollanäytteitä valmistettaessa voidaan käyttää vettä matriisin sijasta. Reagenssinollanäytteiden tasoja on seurattava kussakin näytesarjassa.
B.3 Analyysimenetelmät: erityiset suorituskykyvaatimukset
Laboratoriot voivat valita minkä tahansa validoidun analyysimenetelmän kyseistä matriisia varten edellyttäen, että valittu menetelmä täyttää taulukossa 5 esitetyt erityiset suorituskykyvaatimukset.
On käytettävä täysin validoituja menetelmiä (eli menetelmiä, jotka on validoitu kyseistä matriisia koskevalla kollaboratiivisella kokeella) tai, jos tämä ei ole mahdollista, muita validoituja menetelmiä (esim. asianomaisen matriisin osalta sisäisesti validoituja menetelmiä) edellyttäen, että ne täyttävät taulukossa 5 esitetyt suorituskykyvaatimukset.
Jos mahdollista, sisäisesti validoitujen menetelmien validoinnissa on käytettävä sertifioitua vertailumateriaalia ja/tai osallistuttava laboratorioiden välisiin tutkimuksiin.
Taulukko 5
Parametri |
Vaatimus |
Sovellettavuus |
Asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 täsmennetyt elintarvikkeet |
Valikoivuus |
Analyyttisillä menetelmillä on osoitettava kyky erottaa luotettavasti ja johdonmukaisesti tarkasteltavat analyytit muista mahdollisesti mukana uuttuneista ja mahdollisesti mittausta häiritsevistä aineista. |
Laboratorion sisäinen uusittavuus (kohtalainen tarkkuus) (RSDR) |
≤ 20 % |
Oikeellisuus |
–20 % – +20 % |
Määritysraja |
PFOS:n, PFOA:n, PFNA:n ja PFHxS:n määritysraja (kunkin osalta) ≤ kunkin yksittäisen PFAS-aineen enimmäismäärä. Tämän vaatimuksen noudattaminen merkitsee sitä, että määritysrajaa ei johdeta PFOS:n, PFOA:n, PFNA:n ja PFHxS:n summien pitoisuudelle, joka lasketaan laskemalla yhteen ainoastaan PFOS:n, PFOA:n, PFNA:n ja PFHxS:n pitoisuudet, joiden määrä on yhtä suuri tai suurempi kuin niiden määritysraja. |
C OSA
TULOSTEN RAPORTOINTI JA TULKINTA
C.1 RAPORTOINTI
C.1.1 Tulosten ilmoittaminen
Tulokset on raportoitava anioneina ja ilmaistava samoina yksikköinä ja yhtä monen merkitsevän numeron tarkkuudella kuin asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 vahvistetut enimmäismäärät. PFOS:n, PFOA:n, PFNA:n ja PFHxS:n summan osalta summaa laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan pitoisuudet, jotka ovat määritysrajan tasolla ja sen yläpuolella.
C.1.2 Mittausepävarmuus
Analyysitulos on raportoitava muodossa ”x +/– U”, jossa ”x” on analyysitulos ja ”U” on laajennettu mittausepävarmuus, jossa käytetään kattavuuskerrointa 2, jolloin luottamustaso on noin 95 % (U = 2u).
Summaparametrien raportoinnissa ja mahdollisessa vertailussa lakisääteisiin raja-arvoihin on arvioitava myös näiden summaparametrien laajennettu mittausepävarmuus. PFAS-aineiden osalta tämä koskee PFOS:n, PFOA:n, PFNA:n ja PFHxS:n summaa ja PFOS:n kokonaismäärää, jos se lasketaan suoraketjuisten ja haarautuneiden perfluoro-oktaanisulfonihappojen summana.
Näissä tapauksissa summaparametrin yhdistetty mittauksen standardiepävarmuus ”u” lasketaan yksittäisten yhdistettyjen epävarmuuksien neliöiden summan neliöjuurena.
Analyysin tekijän on otettava huomioon raportti analyysituloksen, mittausepävarmuuden, saantokertoimien ja EU:n elintarvike- ja rehulainsäädännön säännösten välisestä suhteesta (Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation) (3).
C.2 TULOSTEN TULKINTA
C.2.1 Erän tai osaerän hyväksyminen
Erä tai osaerä hyväksytään, jos laboratorionäytteen analyysitulos ei ylitä asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 vahvistettua enimmäismäärää, kun otetaan huomioon laajennettu mittausepävarmuus.
C.2.2 Erän tai osaerän hylkääminen
Erä tai osaerä hylätään, jos laboratorionäytteen analyysitulos ylittää asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 vahvistetun enimmäismäärän, kun otetaan huomioon laajennettu mittausepävarmuus.
C.2.3 Sovellettavuus
Näitä tulosten tulkintaa koskevia sääntöjä sovelletaan valvontatoimenpiteitä varten otettujen näytteiden analyysituloksiin. Suoja- ja riitojenratkaisutoimenpiteitä varten suoritettaviin analyyseihin sovelletaan kansallisia sääntöjä.
(1) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-samp-fishes.pdf
(2) https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/cs_contaminants_sampling_guid-doc-analyt-para_0.pdf
(3) https://ec.europa.eu/food/system/files/2016-10/cs_contaminants_sampling_analysis-report_2004_en.pdf
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/74 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/1429,
annettu 25 päivänä elokuuta 2022,
täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan sekä 232 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksessa (EU) 2016/429 edellytetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon. |
(2) |
Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten. |
(3) |
Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. |
(4) |
Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
(5) |
Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa lähellä Ashburtonia Teignbridgessa, Devonissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 5 päivänä elokuuta 2022. |
(6) |
Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle myös kahdesta korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa lähellä Cullomptonia Mid Devonissa, Devonissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja ne vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 6 ja 9 päivänä elokuuta 2022. |
(7) |
Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa lähellä Tivertonia Mid Devonissa, Devonissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 10 päivänä elokuuta 2022. |
(8) |
Yhdysvallat ilmoitti komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta siipikarjassa Northamptonin piirikunnassa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa, ja se vahvistettiin laboratorioanalyysillä (RT-PCR) 11 päivänä elokuuta 2022. |
(9) |
Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille 10 kilometrin valvontavyöhykkeen ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. |
(10) |
Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toteuttamistaan toimenpiteistä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan saapumisen unioniin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua. |
(11) |
Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy yhteen siipikarjan pitopaikassa lähellä Elyä East Cambridgeshiressa, Cambridgeshiressa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 6 päivänä huhtikuuta 2022 vahvistettuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen. |
(12) |
Myös Yhdysvallat on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy kahteenkymmeneenyhdeksään Indianan (7), Iowan (1), Marylandin (1), Minnesotan (7), Missourin (2), Montanan (1), Oklahoman (1) ja Etelä-Dakotan (9) osavaltioissa Yhdysvalloissa sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa havaittuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen, jotka on vahvistettu 8 päivän helmikuuta 2022 ja 3 päivän toukokuuta 2022 välisenä aikana. |
(13) |
Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat ovat toimittaneet tiedot myös toimenpiteistä, jotka ne ovat toteuttaneet kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. Näiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten johdosta Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat ovat toteuttaneet hävittämistoimenpiteitä taudin leviämisen torjumiseksi ja rajoittamiseksi sekä saattaneet päätökseen tarvittavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet oli toteutettu niiden alueella sijaitsevissa siipikarjan pitopaikoissa, joissa tartuntaa esiintyi. |
(14) |
Komissio on arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi. |
(15) |
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. |
(16) |
Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2021/404 tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
(17) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 muuttaminen
Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.
(2) Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).
(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).
LIITE
Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV seuraavasti:
1) |
Muutetaan liite V seuraavasti:
|
2) |
Muutetaan liitteessä XIV oleva 1 osa seuraavasti:
|
PÄÄTÖKSET
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/103 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/1430,
annettu 24 päivänä elokuuta 2022,
ehdotetun eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Tavoitteena tupakaton ympäristö ja Euroopan ensimmäinen tupakaton sukupolvi vuoteen 2030 mennessä” rekisteröinnistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 mukaisesti
(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 5968)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komissiolle toimitettiin 29 päivänä kesäkuuta 2022 pyyntö rekisteröidä eurooppalainen kansalaisaloite ”Tavoitteena tupakaton ympäristö ja Euroopan ensimmäinen tupakaton sukupolvi vuoteen 2030 mennessä”. |
(2) |
Järjestäjät esittävät aloitteelle seuraavat tavoitteet: ”Tupakkapandemia on ensimmäinen vältettävissä oleva kuolinsyy. Tupakantumpit aiheuttavat rannoilla ympäristövahinkoja valtamerille ja niiden eliöstölle, metsissä taas ne aiheuttavat metsäpaloja ja saastuttavat maaperää ja vettä. Jotta uudet sukupolvet voidaan säästää tupakkariippuvuudelta samalla kun taistellaan päättäväisesti tupakantumppien ympäristölle aiheuttamia vaaroja vastaan ja torjutaan tupakointia, tarvitaan seuraavia toimia: 1) edistetään tavoitetta ensimmäisestä tupakattomasta sukupolvesta vuoteen 2028 mennessä ja lopetetaan tupakka- ja nikotiinituotteiden myynti vuoden 2010 jälkeen syntyneille henkilöille; 2) luodaan tupakoimattomien ja tumpittomien rantojen ja jokivarsien eurooppalainen verkosto ja tehdään näistä alueista terveempiä ja ympäristön kannalta kestävämpiä; 3) perustetaan tupakoimattomien ja tumpittomien kansallispuistojen eurooppalainen verkosto, mikä tekee näistä alueista terveempiä ja vähentää saastumista ja tulipalojen riskiä; 4) laajennetaan savuttomia alueita ulkotiloissa, mikä koskisi myös sähkösavukkeita, erityisesti sellaisissa paikoissa, joissa on usein alaikäisiä (puistot, uima-altaat, urheilutapahtumat ja -keskukset, esitykset ja ravintoloiden terassit); 5) lakkautetaan tupakkamainonta ja tupakkatuotteiden esiintyminen audiovisuaalisissa tuotannoissa ja sosiaalisessa mediassa ja puututaan erityisesti vaikuttajien kautta tapahtuvaan piilomainontaan sekä tuotesijoitteluun;6) rahoitetaan tupakoinnin aiheuttamia sairauksia koskevia tutkimus- ja kehittämishankkeita, jotta näitä sairauksia ja niiden ennustetta voidaan parantaa.” |
(3) |
Aloitteen ensimmäisen ja viidennen tavoitteen (edistetään tavoitetta ensimmäisestä tupakattomasta sukupolvesta vuoteen 2028 mennessä sekä lakkautetaan tupakkamainonta ja tupakkatuotteiden esiintyminen audiovisuaalisissa tuotannoissa) osalta komissiolla on perussopimuksen 114 artiklan nojalla toimivalta esittää ehdotuksia säädöksiksi, joilla kielletään tiettyjen tupakkatuotteiden myynti ja mainonta. |
(4) |
Aloitteen toisen, kolmannen ja neljännen tavoitteen (luodaan tupakoimattomien ja tumpittomien rantojen eurooppalainen verkosto, perustetaan tupakoimattomia ja tumpittomia kansallispuistoja sekä laajennetaan savuttomia alueita ulkotiloissa) osalta komissiolla on perussopimuksen 192 artiklan nojalla toimivalta esittää säädösehdotuksia. |
(5) |
Aloitteen kuudennen tavoitteen (rahoitetaan tupakoinnin aiheuttamia sairauksia koskevia tutkimus- ja kehittämishankkeita) osalta syöväntorjunnan missio on tärkeä osa unionin investointeja syöpätutkimukseen ja siihen liittyvään innovointiin vuosien 2021–2027 Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteydessä (2). |
(6) |
Näin ollen mikään kansalaisaloitteen osista ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi. |
(7) |
Tämä päätelmä ei rajoita sen arvioimista, täyttyisivätkö tässä tapauksessa konkreettiset aineelliset edellytykset, joiden perusteella komissio voi toimia, mukaan lukien suhteellisuusperiaatteen ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ja perusoikeuksien mukaisuus. |
(8) |
Järjestäjäryhmä on antanut riittävän näytön siitä, että asetuksen (EU) 2019/788 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, ja nimennyt yhteyshenkilöt kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
(9) |
Kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa, eikä se ole myöskään selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen eikä Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattujen oikeuksien vastainen. |
(10) |
Kansalaisaloite ”Tavoitteena tupakaton ympäristö ja Euroopan ensimmäinen tupakaton sukupolvi vuoteen 2030 mennessä” olisi sen vuoksi rekisteröitävä. |
(11) |
Se, että asetuksen (EU) 2019/788 6 artiklan 3 kohdan mukaiset rekisteröinnin edellytykset täyttyvät, ei merkitse sitä, että komissio vahvistaisi millään tavoin aloitteen sisällön paikkansapitävyyden. Se on aloitteen järjestäjäryhmän yksinomaisella vastuulla. Aloitteen sisältö ilmaisee vain järjestäjäryhmän näkemyksiä, eikä sen voida missään tapauksessa katsoa edustavan komission näkemyksiä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Rekisteröidään eurooppalainen kansalaisaloite ”Tavoitteena tupakaton ympäristö ja Euroopan ensimmäinen tupakaton sukupolvi vuoteen 2030 mennessä”.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kansalaisaloitteen ”Tavoitteena tupakaton ympäristö ja Euroopan ensimmäinen tupakaton sukupolvi vuoteen 2030 mennessä” järjestäjäryhmälle, jota edustavat yhteyshenkilöinä Raquel FERNANDEZ MEGINA ja Francisco RODRIGUEZ LOZANO.
Tehty Brysselissä 24 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta
Věra JOUROVÁ
Varapuheenjohtaja
(1) EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).
SUOSITUKSET
26.8.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 221/105 |
KOMISSION SUOSITUS (EU) 2022/1431,
annettu 24 päivänä elokuuta 2022,
perfluorattujen alkyyliyhdisteiden esiintymistä elintarvikkeissa koskevasta seurannasta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Perfluorattuja alkyyliyhdisteitä, jäljempänä ’PFAS-aineet’, on käytetty ja osaa käytetään edelleen yleisesti teollisissa ja kuluttajille tarkoitetuissa sovelluksissa, kuten kankaiden ja mattojen likaa hylkivissä pintakäsittelyaineissa, paperia tai kartonkia olevien elintarvikepakkausmateriaalien rasvaa hylkivissä pintakäsittelyaineissa, sammutusvaahdoissa, kaivos- ja öljynporausteollisuudessa käytettävissä pinta-aktiivisissa aineissa, lattiavahoissa ja hyönteismyrkyissä. Niiden laajamittaisesta käytöstä ja pysyvyydestä ympäristössä on ollut seurauksena laaja-alainen ympäristön saastuminen. Näiden aineiden aiheuttama elintarvikkeiden saastuminen johtuu pääasiassa biokertyvyydestä vesi- ja maaeliöiden elintarvikeketjuissa sekä PFAS-aineita sisältävien elintarvikepakkausmateriaalien käytöstä. Perfluoro-oktaanisulfonihappo, jäljempänä ’PFOS’, ja perfluoro-oktaanihappo, jäljempänä ’PFOA’, ja niiden suolat ovat PFAS-aineita, joita esiintyy elintarvikkeissa ja ihmisissä suurimpina pitoisuuksina. |
(2) |
Tästä syystä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, pyysi alaisuudessaan toimivaa elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevää tiedelautakuntaa laatimaan lausunnon elintarvikkeiden merkityksestä ihmisten altistumiselle PFOS:lle, PFOA:lle ja niiden suoloille sekä siitä, mikä on eri elintarvikkeiden ja elintarvikepakkausmateriaalien osuus kyseisestä altistumisesta; lisäksi lautakunnalta pyydettiin ohjeita PFAS-aineiden riskinarviointia koskevista jatkotoimista. |
(3) |
Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta antoi 21 päivänä helmikuuta 2008 PFOS:ää, PFOA:ta ja niiden suoloja koskevan tieteellisen lausunnon (1), jossa todettiin, että PFAS-aineiden pitoisuuksista elintarvikkeissa ja ihmisissä on suositeltavaa hankkia lisätietoja, erityisesti ihmisten altistumisen kehityssuuntausten seurannan osalta. |
(4) |
Lisätietoja elintarvikkeissa esiintyvistä erilaisista PFAS-aineista kerättiin komission suosituksen 2010/161/EU (2) mukaisesti. |
(5) |
Elintarviketurvallisuusviranomainen päivitti vuonna 2020 komission pyynnöstä PFOS:ää ja PFOA:ta koskevaa riskinarviointiaan ja laajensi sen koskemaan perfluorononaanihappoa, jäljempänä ’PFNA’, ja perfluoroheksaanisulfonihappoa, jäljempänä ’PFHxS’, ottaen huomioon uusimmat tieteelliset tiedot ja suosituksen 2010/161/EU mukaisesti kerätyt esiintymistiedot. Lausunnossaan perfluoratuista alkyyliyhdisteistä ihmisten terveydelle aiheutuvasta riskistä (3) se totesi, että osalla Euroopan väestöstä siedettävän viikkosaannin raja ylittyy. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi kuitenkin, että monista elintarvikkeista ei edelleenkään ole esiintymistä koskevia edustavia tietoja, ja suositteli sen vuoksi, että tällaisia tietoja kerättäisiin monenlaisista PFAS-aineista hyvin erilaisista laajalti kulutetuista elintarvikkeista. Koska PFAS-aineiden mitatut pitoisuudet tietyissä elintarvikkeissa saatiin ainoastaan erittäin herkillä analyysimenetelmillä, jotka eivät tällä hetkellä ole useimpien laboratorioiden saatavilla, se suositteli herkkien analyysimenetelmien käyttöönottoa PFAS-aineiden analysointia varten. |
(6) |
Elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella useiden eri PFAS-aineiden esiintymistä koskevia tietoja olisi kerättävä elintarvikkeista, jotka ovat merkityksellisiä ihmisten PFAS-aineille altistumisen kannalta, jotta tästä saataisiin tukea ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arviointiin ja jotta voitaisiin arvioida tarvetta säännellä näitä aineita tietyissä hyödykkeissä. Tätä varten olisi seurattava tiettyjä elintarvikkeita, jotka ovat peräisin tietyistä tuotantotyypeistä tai joilla on erityisominaisuuksia ja joista ei ole saatavilla tietoja, ja toimitettava arvio eri jalostettujen tuotteiden jalostuskertoimista. |
(7) |
Saastumislähteitä koskevat seurantatutkimukset ovat tarpeen, jotta voidaan toteuttaa seurantatoimenpiteitä, joilla vältetään PFAS-aineiden esiintyminen elintarvikkeissa. Tätä koskevien ohjeiden antamiseksi on aiheellista asettaa PFAS-aineiden ohjeelliset pitoisuustasot elintarvikkeissa. Nämä tasot eivät saisi vaikuttaa mahdollisuuteen saattaa elintarvikkeita markkinoille, mutta tutkimuksia olisi suoritettava, kun PFAS-aineiden pitoisuus elintarvikkeessa ylittää kyseiset tasot. Jotta voidaan kvantifioida PFAS-aineiden pitoisuudet niissä määrissä, joissa niitä esiintyy, olisi käytettävä riittävän herkkiä menetelmiä. Tähän olisi kannustettava suosittelemalla tavoitemääritysrajoja. |
(8) |
Eläinperäiset elintarvikkeet lisäävät merkittävästi ihmisten altistumista PFAS-aineille. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että PFAS-aineet siirtyvät rehusta eläinperäisiin elintarvikkeisiin ja että lajien ja PFAS-aineiden tyypin välillä on selviä eroja. Tällaista PFAS-aineiden siirtymistä voi tapahtua myös maa-aineksesta tuotantoeläinten syömän rehun mukana ja eläinten juomavedestä. Sen vuoksi seurantatutkimuksissa, joilla pyritään määrittämään saastumisen syyt, kun komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (4) PFAS-aineille eläinperäisissä elintarvikkeissa vahvistetut enimmäismäärät ylittyvät, on tärkeää, että laboratoriot pystyvät valvomaan myös rehua, eläinten juomavettä ja maaperää, jolla eläimiä pidetään. Tällä hetkellä PFAS-aineiden esiintymisestä unionissa käytettävässä rehussa on kuitenkin saatavilla vain vähän tietoja, joiden avulla voidaan tutkia rehua PFAS-aineiden lähteenä eläinperäisissä elintarvikkeissa. Vain harvat laboratoriot pystyvät analysoimaan rehussa esiintyviä PFAS-aineita, minkä vuoksi rehussa ja elintarvikkeissa esiintyviä halogenoituja pysyviä orgaanisia yhdisteitä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio jatkaa työskentelyä auttaakseen laboratorioita kehittämään tällaisia valmiuksia. Tämän työn olisi vastaisuudessa mahdollistettava uusien suositusten antaminen PFAS-aineiden esiintymisestä rehussa, kun laboratorioilla on riittävät analyyttiset valmiudet, mutta tällä välin niiden jäsenvaltioiden, joiden laboratoriot pystyvät jo analysoimaan PFAS-aineiden esiintymistä rehussa, olisi jo suositeltavaa tehdä niin, ja niissä jäsenvaltioissa, joilla ei vielä ole vaadittuja analyyttisiä valmiuksia, laboratorioiden olisi jo validoitava rehussa esiintyvien PFAS-aineiden analyysimenetelmät. |
(9) |
Sen varmistamiseksi, että näytteet ovat tutkittavan erän suhteen edustavia, olisi noudatettava näytteenotto- ja analyysimenetelmistä perfluorattujen alkyyliyhdisteiden pitoisuuksien valvontaan tietyissä elintarvikkeissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1428 (5) liitteessä vahvistettuja näytteenottomenettelyjä, |
SUOSITTAA:
1. |
Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä elintarvikealan toimijoiden kanssa vuosina 2022, 2023, 2024 ja 2025 seurattava PFAS-aineiden esiintymistä elintarvikkeissa.
Jäsenvaltioiden olisi testattava seuraavien PFAS-aineiden esiintymistä elintarvikkeissa:
Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan testattava myös sellaisten yhdisteiden esiintymistä, jotka ovat samankaltaisia kuin PFOS-, PFOA-, PFNA- ja PFHxS-yhdisteet mutta joiden alkyyliketju on erilainen ja joita esiintyy elintarvikkeissa, juomavedessä ja/tai ihmisseerumissa, kuten:
Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava sen testaamista, esiintyykö seuraavia uusia PFAS-aineita elintarvikkeissa:
|
2. |
Seurannan olisi katettava laaja valikoima kulutustottumuksia vastaavia elintarvikkeita, kuten hedelmät, vihannekset, tärkkelyspitoiset juuret ja mukulat, merilevät, viljat, pähkinät, öljysiemenet, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut elintarvikkeet, eläinperäiset elintarvikkeet, alkoholittomat juomat, viini ja olut.
Tietoja olisi kerättävä seuraavista tuotantotyypeistä tai tuotteen ominaisuuksista:
Ainoastaan elintarvikkeen syötävä osa on analysoitava. Hedelmät, vihannekset, tärkkelyspitoiset juuret ja mukulat olisi pestävä ennen näytteenottoa, ja samalla on varmistettava, että pesuveden kautta ei aiheudu lisää PFAS-kontaminaatiota. Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut elintarvikkeet olisi analysoitava kuivana tai nestemäisenä, sellaisina kuin niitä pidetään kaupan. Tiedot olisi kerättävä saastumattomilla alueilla tuotetuista elintarvikkeista, mutta myös saastuneilta alueilta peräisin olevista elintarvikkeista saadut tiedot voidaan raportoida edellyttäen, että tämä ilmoitetaan selvästi, kun tiedot toimitetaan elintarviketurvallisuusviranomaiselle. |
3. |
Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä elintarvikealan toimijoiden kanssa kerättävä tietoja PFAS-aineiden pitoisuuksista samasta raakatuote-erästä peräisin olevissa raakatuotteissa ja jalostetuissa tuotteissa ja määritettävä jalostuskertoimet erilaisille jalostetuille tuotteille, erityisesti juustolle, herajauheelle, munankeltuaiselle, konditoriatuotteille, joiden munapitoisuus on korkea, ja maksaa sisältäville lihavalmisteille. |
4. |
Jäsenvaltioiden, joilla on analyyttiset valmiudet analysoida PFAS-aineiden esiintymistä rehussa, olisi myös seurattava PFAS-aineita rehussa. Jäsenvaltioiden, joilla ei vielä ole vaadittuja analyyttisiä valmiuksia, olisi validoitava rehussa esiintyvien PFAS-aineiden analyysimenetelmät. |
5. |
Jäsenvaltioiden olisi noudatettava näytteenotto- ja analyysimenetelmistä perfluorattujen alkyyliyhdisteiden pitoisuuksien valvontaan tietyissä elintarvikkeissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1428 liitteessä vahvistettuja näytteenottomenettelyjä. |
6. |
Analyysit olisi tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (6) 34 artiklan mukaisesti käyttämällä sellaista analyysimenetelmää, jonka on todistettu antavan luotettavia tuloksia. Analyysimenetelmien määritysrajojen on oltava seuraavat tai alle seuraavien:
Jäsenvaltiot, jotka käyttävät menetelmiä, joilla näitä määritysrajoja ei voida saavuttaa, voivat toimittaa tulokset, jotka on saatu menetelmillä, joissa käytetään suurempia määritysrajoja. Näiden jäsenvaltioiden olisi kuitenkin toteutettava tarvittavat toimet tavoitemääritysrajojen saavuttamiseksi mahdollisimman pian. |
7. |
Saastumisen syitä olisi tutkittava tarkemmin, kun seuraavat ohjeelliset pitoisuudet ylittyvät:
|
8. |
Jäsenvaltioiden olisi toimitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle säännöllisesti seurantatiedot yhdessä niiden tietojen kanssa, joita elintarviketurvallisuusviranomainen edellyttää, sen vahvistamassa sähköisessä raportointimuodossa, jotta ne voidaan koota yhteen tietokantaan. Jäsenvaltioiden olisi
|
Tehty Brysselissä 24 päivänä elokuuta 2022.
Komission puolesta
Stella KYRIAKIDES
Komission jäsen
(1) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on Perfluorooctane sulfonate (PFOS), perfluorooctanoic acid (PFOA) and their salts, The EFSA Journal (2008), 653, s. 1–131.
(2) Komission suositus 2010/161/EU, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2010, perfluorattujen alkyloitujen yhdisteiden esiintymistä elintarvikkeissa koskevasta seurannasta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 22).
(3) EFSAn alainen elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta (CONTAM); Scientific opinion on the risk to human health related to the presence of perfluoroalkyl substances in food, EFSA Journal 2020;18(9):6223.
(4) Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).
(5) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1428 annettu 24 päivänä elokuuta 2022, näytteenotto- ja analyysimenetelmistä perfluorattujen alkyyliyhdisteiden valvontaan tietyissä elintarvikkeissa (ks. tämän virallisen lehden s. 66).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).
(7) Lastenruoat, sellaisina kuin ne määritellään imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 609/2013 (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35).