ISSN 1977-0812 |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
63. vuosikerta |
|
|
Oikaisuja |
|
|
* |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
ASETUKSET
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/1 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/445,
annettu 15 päivänä lokakuuta 2019,
turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 liitteen II muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta, neuvoston päätöksen 2008/381/EY muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 (2) 15 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin yhteydessä todettiin, että jäsenvaltiot tarvitsevat turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisasioihin liittyvää lisärahoitusta. |
(2) |
Väliarvioinnissa kävi ilmi, että rahoitustuen tarve liittyy kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille tai kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa ja jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioon tulon tai siellä oleskelun edellytyksiä, järjestettäviin vastaanotto-, majoitus- ja säilöönottotiloihin ja niihin liittyviin palveluihin sekä kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden asumistukeen. |
(3) |
Asetuksen (EU) N:o 516/2014 liitteessä II luetellaan kahdeksan erityistoimea, joita varten jäsenvaltiot voivat saada lisärahoitusta. Näistä erityistoimista kuusi on yhteisiä toimia, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita. |
(4) |
Väliarvioinnin yhteydessä havaittuihin rahoitustarpeisiin ja toimintapolitiikan kehitykseen ei voida riittävässä määrin vastata erityistoimien nykyisen luettelon avulla. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa koskevien tavoitteiden yhteydessä määriteltyihin tarpeisiin voidaan näin ollen vastata parhaiten muuttamalla luetteloa. |
(5) |
Asetuksen (EU) N:o 516/2014 liitteeseen II lisättävä uusi erityistoimi edistää muuttovirtojen tehokasta hallintaa. Se on sopusoinnussa asetuksen 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun, jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuuden tehostamista koskevan erityistavoitteen kanssa. |
(6) |
Jäsenvaltioiden toimintapolitiikan viimeaikaisen kehityksen ja rahoitustarpeet huomioon ottavan uuden erityistoimen lisääminen luetteloon tuottaa merkittävää lisäarvoa, koska se lievittää osaltaan niihin jäsenvaltioihin kohdistuvaa painetta, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat vaikuttavat eniten, mikä puolestaan johtaa paineen vähenemiseen koko unionissa. |
(7) |
Edellä esitetyt kiireelliset rahoitustarpeet huomioon ottaen tämä erityistoimi olisi saatava nopeasti käyttöön, mistä syystä asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
(8) |
Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 516/2014 olisi muutettava, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Lisätään asetuksen (EU) N:o 516/2014 liitteeseen II uusi 9 kohta seuraavasti:
”9. |
Jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu voimakas ja/tai suhteettoman suuri muuttopaine, kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille tai kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa ja jotka eivät täytä tai eivät enää täytä maahantulon ja/tai maassa oleskelun edellytyksiä, tarkoitettujen riittävien vastaanotto-, majoitus- ja säilöönottotilojen ja niihin liittyvien palveluiden käyttöönotto, kehittäminen ja ylläpito sekä kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden asumistuki.” |
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2019.
Komission puolesta
Jean-Claude JUNCKER
Puhemies
(1) EUVL L 150, 20.5.2014, s. 168.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112).
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/3 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/446,
annettu 15 päivänä lokakuuta 2019,
ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014 liitteen II muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 (2) 15 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin yhteydessä todettiin, että jäsenvaltiot tarvitsevat lisärahoitusta rajavalvontaan. |
(2) |
Väliarvioinnissa kävi ilmi, että rajavalvontatoimille on tarpeen myöntää riittävästi rahoitustukea erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (3) 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitetuilla hotspot-alueilla sekä muilla raja-alueilla, joihin kohdistuu tai saattaa kohdistua samanlainen voimakas ja suhteettoman suuri muuttopaine. |
(3) |
Asetuksen (EU) N:o 515/2014 liitteessä II mainitaan kaksi erityistoimea, joita varten jäsenvaltiot voivat saada lisärahoitusta. |
(4) |
Nykyiseen luetteloon sisältyvien erityistoimien kautta ei voida asianmukaisesti ohjata rahoitusta toimille, joilla pyritään vahvistamaan rajavalvontavalmiuksia ja soveltamaan hotspot-lähestymistapaa tai muuta vastaavaa lähestymistapaa. Näin ollen luetteloa muuttamalla voidaan parhaiten vastata tarpeisiin, jotka on määritelty sisäisen turvallisuuden rahastoon kuuluvaa ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevien tavoitteiden yhteydessä. |
(5) |
Asetuksen (EU) N:o 515/2014 liitteeseen II lisättävä uusi erityistoimi edistää osaltaan unionin ulkorajojen tehokasta valvontaa. Se vastaa asetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittua erityistavoitetta, jonka mukaan tarkoituksena on tukea yhdennettyä rajavalvontaa ja samalla helpottaa kansainvälisen suojelun saantia sitä tarvitseville. |
(6) |
Jäsenvaltioiden toimintapolitiikan viimeaikaisen kehityksen ja rahoitustarpeet huomioon ottavan uuden erityistoimen lisääminen luetteloon tuottaa merkittävää lisäarvoa, koska se lievittää osaltaan niihin jäsenvaltioihin kohdistuvaa painetta, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat vaikuttavat eniten, mikä puolestaan johtaa paineen vähenemiseen koko unionissa. |
(7) |
Todetut kiireelliset rahoitustarpeet huomioon ottaen tämä erityistoimi olisi saatava nopeasti käyttöön, mistä syystä asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
(8) |
Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 515/2014 olisi muutettava, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Lisätään asetuksen (EU) N:o 515/2014 liitteeseen II kohta 3 seuraavasti:
”3. |
Rajavalvontatoimet, kuten rajatarkastukset ja rajojen valvonta alueilla, joihin kohdistuu tai saattaa kohdistua voimakas ja/tai suhteettoman suuri muuttopaine, mukaan luettuina toimet, jotka liittyvät hotspot-alueiden, sellaisena kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624 (*1) 2 artiklan 10 kohdassa, perustamiseen, kehittämiseen ja ylläpitoon, sekä tarvittaessa tuki rajavalvontatoimille kolmansissa maissa. |
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2019.
Komission puolesta
Jean-Claude JUNCKER
Puhemies
(1) EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta (EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1).
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/5 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/447,
annettu 16 päivänä joulukuuta 2019,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä sellaisten teknisten sääntelystandardien osalta, joissa määritellään perusteet sille, mitkä järjestelyt lieventävät riittävästi katettuihin joukkolainoihin ja arvopaperistamisiin liittyvää vastapuoliluottoriskiä, ja delegoitujen asetusten (EU) 2015/2205 ja (EU) 2016/1178 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2402 (2) muutettiin asetusta (EU) N:o 648/2012 sisällyttämällä siihen eräitä edellytyksiä, joiden täyttyessä katettujen joukkolainojen yhteisöjen katettujen joukkolainojen yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset ja arvopaperistamista varten perustettujen erillisyhtiöiden arvopaperistamisten yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset voidaan vapauttaa määritysvelvollisuudesta. |
(2) |
Komission delegoituihin asetuksiin (EU) 2015/2205 (3) ja (EU) 2016/1178 (4) sisältyy jo useita edellytyksiä, joiden täyttyessä katettujen joukkolainojen yhteisöjen katettujen joukkolainojen yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset voidaan vapauttaa määritysvelvollisuudesta. |
(3) |
Katettujen joukkolainojen yhteisöjen katettujen joukkolainojen yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset ja arvopaperistamista varten perustettujen erillisyhtiöiden arvopaperistamisten yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset ovat jossain määrin keskenään korvattavissa. Niitä olisi käsiteltävä määritysvelvollisuuden osalta johdonmukaisesti, jotta voidaan ehkäistä kilpailun vääristymisen tai suotuisimman sääntelyn hyväksikäytön mahdollisuus. |
(4) |
Sen vuoksi olisi asianmukaista, kun otetaan myös huomioon asetuksella (EU) 2017/2402 asetukseen (EU) N:o 648/2012 tehty muutos, poistaa delegoiduista asetuksista (EU) 2015/2205 ja (EU) 2016/1178 kaikki edellytykset, joiden täyttyessä katettujen joukkolainojen yhteisöjen katettujen joukkolainojen yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset voidaan vapauttaa määritysvelvollisuudesta, ja sisällyttää nämä edellytykset uuteen delegoituun asetukseen, jossa esitetään myös edellytykset sille, että arvopaperistamista varten perustettujen erillisyhtiöiden arvopaperistamisten yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset voidaan vapauttaa määritysvelvollisuudesta. |
(5) |
Sen vuoksi olisi muutettava delegoitua asetusta (EU) 2015/2205 ja delegoitua asetusta (EU) 2016/1178. |
(6) |
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ovat toimittaneet Euroopan komissiolle. |
(7) |
Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ovat järjestäneet avoimet julkiset kuulemiset teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, sekä analysoineet mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä. Euroopan valvontaviranomaiset ovat lisäksi pyytäneet lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (5) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (6) 37 artiklan mukaisesti perustetuilta vakuutus- ja jälleenvakuutusalan osallisryhmältä ja lisäeläkealan osallisryhmältä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (7) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Perusteet, joiden mukaisesti määritetään, mitkä katettuja joukkolainoja koskevat järjestelyt lieventävät vastapuoliluottoriskiä
Katettuja joukkolainoja koskevien järjestelyjen katsotaan lieventävän riittävästi vastapuoliluottoriskiä silloin, kun katettujen joukkolainojen yhteisöjen katettujen joukkolainojen yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset täyttävät kaikki seuraavat perusteet:
a) |
sopimukset on merkitty tai kirjattu katetun joukkolainan katepooliin katettuja joukkolainoja koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
b) |
sopimuksia ei irtisanota katetun joukkolainan liikkeeseenlaskijan tai katepoolin kriisinratkaisu- tai maksukyvyttömyystilanteessa; |
c) |
katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskijoiden tai katettujen joukkolainojen katepoolien kanssa tehdyn OTC-johdannaissopimuksen vastapuolella on vähintään sama etuoikeusasema kuin katettujen joukkolainojen haltijoilla, paitsi jos katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskijoiden tai katettujen joukkolainojen katepoolien kanssa tehdyn OTC-johdannaissopimuksen vastapuoli on maksukyvytön tai asianomainen osapuoli tai luopuu samasta etuoikeusasemasta; |
d) |
katettuun joukkolainaan sovelletaan vähintään 102 prosentin vakuuden asettamista koskevaa lakisääteistä vaatimusta. |
2 artikla
Perusteet, joiden mukaisesti määritetään, mitkä arvopaperistamisia koskevat järjestelyt lieventävät vastapuoliluottoriskiä
Arvopaperistamisia koskevien järjestelyjen katsotaan lieventävän riittävästi vastapuoliluottoriskiä silloin, kun arvopaperistamista varten perustettujen erillisyhtiöiden arvopaperistamisten yhteydessä tekemät OTC-johdannaissopimukset täyttävät kaikki seuraavat perusteet:
a) |
arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön kanssa arvopaperistamisen yhteydessä tehdyn OTC-johdannaissopimuksen vastapuolella on vähintään sama etuoikeusasema kuin korkeimman arvopaperistettujen omaisuuserien etuoikeusluokan haltijoilla, paitsi jos arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön kanssa arvopaperistamisen yhteydessä tehdyn OTC-johdannaissopimuksen vastapuoli on maksukyvytön tai asianomainen osapuoli; |
b) |
arvopaperistamista varten perustettuun erillisyhtiöön, jonka kanssa OTC-johdannaissopimus on tehty arvopaperistamisen yhteydessä, sovelletaan jatkuvasti erillisten takausten tasoa, joka vastaa korkeinta arvopaperistettujen velkakirjojen etuoikeusluokkaa, eli vähintään 2 prosenttia perimättä olevista velkakirjoista. |
3 artikla
Delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205 muutos
Poistetaan delegoidun asetuksen (EU) 2015/2205 1 artiklan 2 kohta.
4 artikla
Delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 muutos
Poistetaan delegoidun asetuksen (EU) 2016/1178 1 artiklan 2 kohta.
5 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2019.
Komission puolesta
Ursula VON DER LEYEN
Puheenjohtaja
(1) EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2402, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 35).
(3) Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2205, annettu 6 päivänä elokuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 314, 1.12.2015, s. 13).
(4) Komission delegoitu asetus (EU) 2016/1178, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä määritysvelvollisuutta koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 195, 20.7.2016, s. 3).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48).
(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/8 |
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2020/448,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2019,
delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muuttamisesta tarkentamalla suojaustarkoituksessa tehtyjen OTC-johdannaissopimusten käsittelyä tiettyjen yksinkertaisten, läpinäkyvien ja standardoitujen arvopaperistamisten yhteydessä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 15 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 15 kohtaa on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 (2) 42 artiklan 3 kohdalla. Muutoksella pyrittiin varmistamaan, että katettuihin joukkolainoihin liittyviä OTC-johdannaisia ja arvopaperistamisiin liittyviä OTC-johdannaisia kohdellaan samalla tavalla siltä osin kuin on kyse OTC-johdannaisiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavista vakuusvaatimuksista. Koska komission delegoitu asetus (EU) 2016/2251 (3) perustuu asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 15 kohtaan, delegoitua asetusta olisi muutettava siten, että siinä otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 15 kohtaan tehty muutos sisällyttämällä siihen riskienpienentämistekniikoita koskevat säännöt sellaisten OTC-johdannaissopimusten osalta, joita ei määritetä keskusvastapuolessa ja joita arvopaperistamista varten perustettu erillisyhtiö on tehnyt arvopaperistamisen yhteydessä. |
(2) |
Asetuksen (EU) N:o 648/2012 muutetun 11 artiklan 15 kohdan mukaisesti OCT-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa ja joita arvopaperistamista varten perustettu erillisyhtiö on tehnyt arvopaperistamisen yhteydessä, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon vaikeudet, joita arvopaperistamista varten perustetuilla erillisyhteisöillä on vakuuksien antamisessa. Koska arvopaperistamista varten perustetut erillisyhtiöt on yleensä muodostettu siten, että ne tuottavat hyvin vähän ylimääräistä likviditeettiä, niillä on vähemmän omaisuuseriä, joita ne voivat käyttää vakuuksien vaihtoon. Tämä estää arvopaperistamista varten perustettuja erillisyhtiöitä vaihtamasta vakuuksia delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 vaatimuksia täysin vastaavalla tavalla. Sen takia arvopaperistamista varten perustettuja erillisyhtiöitä ei tiettyjen edellytysten täyttyessä pitäisi yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardoidun arvopaperistamisen yhteydessä velvoittaa asettamaan vakuuksia. Tämä antaisi arvopaperistamista varten perustetuille erillisyhtiöille yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardoidun arvopaperistamisen yhteydessä jonkin verran joustonvaraa ja varmistaisi samalla niiden vastapuolille aiheutuvien riskien rajallisuuden. Arvopaperistamista varten perustettuihin erillisyhtiöihin ei yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardoidun arvopaperistamisen yhteydessä kuitenkaan sovelleta minkäänlaisia rajoituksia, jotka koskevat vakuuksien keräämistä vastapuolilta tai niiden palauttamista myöhemmin määrättynä aikana. Sen takia arvopaperistamista varten perustettujen erillisyhtiöiden vastapuolten on yksinkertaisen, läpinäkyvän ja standardoidun arvopaperistamisen yhteydessä asetettava vaihtuva vakuus käteisvaroina. Vastapuolilla olisi oltava oikeus saada vakuus takaisin kokonaan tai osittain, ja arvopaperistamista varten perustettuja erillisyhtiöitä olisi vaadittava ainoastaan keräämään käteisvaroina asetettu vaihtuva vakuus ja asettamaan vaihtuva vakuus saatujen käteisvarojen suuruisena. Tämä vastaa asetuksen (EU) 2017/2402 johdanto-osan 41 kappaletta, jossa mainitaan tarve varmistaa katettuihin joukkolainoihin liittyvien johdannaisten ja arvopaperistamisiin liittyvien johdannaisten yhdenmukainen kohtelu määritysvelvoitteen ja sellaisia OTC-johdannaisia koskevien vakuusvaatimusten suhteen, joita ei määritetä keskusvastapuolessa. |
(3) |
Sen vuoksi olisi muutettava delegoitua asetusta (EU) 2016/2251. |
(4) |
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ovat toimittaneet komissiolle. |
(5) |
Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ovat järjestäneet avoimet julkiset kuulemiset teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoineet mahdollisia asiaan liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytäneet lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (5) 37 artiklan mukaisesti perustetuilta vakuutus- ja jälleenvakuutusalan osallisryhmältä ja lisäeläkealan osallisryhmältä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (6) 37 artiklan mukaisesti perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Delegoidun asetuksen (EU) 2016/2251 muutos
Lisätään delegoituun asetukseen (EU) 2016/2251 30 a artikla seuraavasti:
”30 a artikla
Suojaustarkoituksessa arvopaperistamisiin liittyvien johdannaisten käsittely
1. Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, ja silloin kun tämän artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, vastapuolet voivat riskienhallintamenettelyissään määrätä sellaisten OTC-johdannaissopimusten osalta, joita arvopaperistamista varten perustettu erillisyhtiö on tehnyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2402 (*1) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun arvopaperistamisen yhteydessä ja jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 648/2012 4 artiklan 5 kohdan edellytykset, seuraavaa:
a) |
vaihtuvaa vakuutta ei kirjata arvopaperistamista varten perustetulle erillisyhtiölle, vaan se kerätään tämän vastapuolelta käteisvaroina ja palautetaan määrättynä aikana vastapuolelle; |
b) |
alkuvakuutta ei kirjata eikä kerätä. |
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan silloin, kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) |
arvopaperistamista varten perustetun erillisyhtiön kanssa arvopaperistamisen yhteydessä tehdyn OTC-johdannaissopimuksen vastapuolella on vähintään sama etuoikeusasema kuin korkeimman arvopaperistettujen velkakirjojen etuoikeusluokan haltijoilla, edellyttäen, että vastapuoli ei ole maksukyvytön eikä asianomainen osapuoli; |
b) |
arvopaperistamista varten perustettuun erillisyhtiöön, jonka kanssa OTC-johdannaissopimus on tehty arvopaperistamisen yhteydessä, sovelletaan jatkuvasti erillisten takausten tasoa, joka vastaa korkeinta arvopaperistettujen velkakirjojen etuoikeusluokkaa, eli vähintään 2 prosenttia perimättä olevista velkakirjoista; |
c) |
nettoutusryhmä ei sisällä sellaisia OTC-johdannaissopimuksia, jotka eivät liity arvopaperistamiseen. |
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2019.
Komission puolesta
Ursula VON DER LEYEN
Puheenjohtaja
(1) EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2402, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 35).
(3) Komission delegoitu asetus (EU) 2016/2251, annettu 4 päivänä lokakuuta 2016, OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (EUVL L 340, 15.12.2016, s. 9).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/11 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/449,
annettu 25 päivänä maaliskuuta 2020,
asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,
ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat. |
(2) |
Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja ovalbumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
(3) |
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
(4) |
Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä maaliskuuta 2020.
Komission puolesta,
puheenjohtajan nimissä
María Ángeles BENÍTEZ SALAS
Vt. Pääjohtaja
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto
(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.
(2) EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.
(3) Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).
LIITE
”LIITE I
CN-koodi |
Tavaran kuvaus |
Edustava hinta (euroa/100 kg) |
3 artiklassa tarkoitettu vakuus (euroa/100 kg) |
Alkuperä (1) |
0207 12 90 |
Lajin Gallus domesticus siipikarjanruhot (ns. 65-prosenttista), jäädytetyt |
129,1 |
0 |
AR |
0207 14 10 |
Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt |
221,8 198,3 267,8 222,3 |
24 31 10 23 |
AR BR CL TH |
1602 32 11 |
Kypsentämättömät valmisteet, lajin Gallus domesticus siipikarjaa |
310,6 |
0 |
BR |
(1) Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö.”
PÄÄTÖKSET
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/14 |
KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2020/450,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2020,
valtiontuesta SA.29150–2010/C (ex 2010/NN) jota Saksa on soveltanut verotustarkoituksessa tehtävään tappiontasaukseen saneerauksessa olevien yritysten tapauksessa (saneerauslauseke)
(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 254)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainitun säännöksen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1) |
Komissio pyysi 5 päivänä elokuuta 2009 ja 30 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä Saksalta tietoja yhtiöverotusta koskevan lain (Körperschaftsteuergesetz, jäljempänä ’KStG’) 8 c §:stä. Saksan viranomaiset vastasivat kyseisiin pyyntöihin 20 päivänä elokuuta 2009 ja 5 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Komissio aloitti 24 päivänä helmikuuta 2010 tekemällään päätöksellä, jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn KStG:n 8 c §:n 1 a momentista (saneerauslauseke). |
(2) |
Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti Saksaa ja asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
(3) |
Saksan viranomaiset esittivät huomautuksensa 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. |
(4) |
Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin Brysselissä kaksi kokousta 9 päivänä huhtikuuta 2010 ja 3 päivänä kesäkuuta 2010. Saksan viranomaiset lähettivät lisätietoja 2 päivänä heinäkuuta 2010. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
(5) |
Komissio antoi 26 päivänä tammikuuta 2011 päätöksen 2011/527/EU (3), jäljempänä ’vuoden 2011 päätös’, jossa se katsoi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti (saneerauslauseke) on valtiontukea, jonka Saksa on toteuttanut sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoi myös, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille, erityisesti sen vuoksi, että tukea ei voitu katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden (4) (5) tulkinnan mukaan. Komissio määräsi sisämarkkinoille soveltumattoman tuen perittäväksi takaisin. |
(6) |
Vuoden 2011 päätöksen antamisen jälkeen Saksa ja kolmannet osapuolet nostivat vuoden 2011 päätöstä koskevia kumoamiskanteita (6). Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kantajien väitteet ja vahvisti vuoden 2011 päätöksen 4 päivänä helmikuuta 2016 (7). |
(7) |
Saksa ja kaksi mahdollista tuensaajaa (Heitkamp BauHolding GmbH and GFKL Financial Services AG) hakivat muutosta unionin yleisen tuomioistuimen tuomioihin. Unionin tuomioistuin kumosi 28 päivänä kesäkuuta 2018 (8) unionin yleisen tuomioistuimen tuomiot ja vuoden 2011 päätöksen. Unionin tuomioistuin katsoi komission tehneen virheen valikoivuutta analysoidessaan, koska se oli katsonut viitejärjestelmään kuuluvaksi vain säännön, jolla kielletään tappiontasaus yrityksen osakasrakenteen muuttuessa (KStG:n 8 c §:n 1 momentti), eikä ollut sisällyttänyt viitejärjestelmään tappiontasausta koskevaa yleissääntöä. |
2. TOIMENPITEEN/TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
2.1 Tausta
(8) |
Saksan yhtiöverotus perustuu pääasiassa tuloverolakiin (Einkommensteuergesetz, jäljempänä ’EStG’) ja KStG:hen. EStG:n 10 d §:n 2 momentin nojalla verovuoden tappiota voidaan siirtää eteenpäin eli veronmaksukykyisyyden periaatteen mukaisesti tulevina verovuosina verotettavia tuloja voidaan vähentää enintään miljoonan euron arvosta joka vuosi kuittaamalla aiempien vuosien tappioita. KStG:n 8 §:n 1 momentin mukaisesti tätä mahdollisuutta tappiontasaukseen sovelletaan myös yhtiöveron alaisiin yrityksiin. |
(9) |
Saksan viranomaisten mukaan tappiontasausmahdollisuus johti myös yrityskauppoihin, joiden kohteena olevat yritykset olivat luopuneet kaikesta taloudellisesta toiminnasta kauan sitten, mutta niillä oli edelleen siirrettyjä tappioita (ns. Mantelgesellschaft- tai empty-shell-yritykset). |
(10) |
Saksan parlamentti puuttui vuonna 1997 tällaisilla toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävään kauppaan ja rajoitti tappiontasausmahdollisuutta lisäämällä KStG:n 8 §:n 4 momenttiin tällaisten yritysten hankintaa koskevan säännöksen (Mantelkaufregelung). Säännöksellä rajoitettiin tappiontasausmahdollisuus niihin yrityksiin, joissa oli oikeudellisesti ja taloudellisesti kyse samasta yrityksestä kuin se yritys, jolle tappiot olivat aiheutuneet. Säännöksessä ei määritelty, mitä ”taloudellisesti samalla” tarkoitetaan, mutta siinä annetaan yksi kielteinen ja kaksi myönteistä esimerkkiä:
|
(11) |
Kahteen viimeksi mainittuun esimerkkiin viitattiin yleisesti käsitteellä saneerauslauseke (Sanierungsklausel). |
(12) |
KStG:n 8 §:n 4 momentti kumottiin 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetulla lailla (Unternehmensteuerreformgesetz 2008) (9). |
(13) |
Saman lain nojalla otettiin käyttöön KStG:n uusi 8 c §:n 1 momentti, jolla säädettiin KStG:n 8 §:n 4 momenttia tiukemmista rajoituksista tappiontasaukselle tapauksissa, joissa yrityksen osakkeenomistuksessa tapahtuu muutoksia. Uuden säännöksen nojalla
|
(14) |
Alun perin uudessa säännöksessä ei säädetty poikkeuksesta yrityksille, joiden saneeraus on yhteydessä merkittäviin muutoksiin omistusrakenteessa. |
(15) |
Saksan parlamentin vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetun lain ohella hyväksymän perustelumuistion mukaan tarkoituksena KStG:n 8 §:n 4 momentin korvaamisessa KStG:n uudella 8 c §:n 1 momentilla oli yksinkertaistaa sääntöjä (perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 §:n 4 momentin käytännön soveltaminen oli aiheuttanut monia hankalia oikeudellisia kysymyksiä) ja puuttua aiempaa kohdennetummin väärinkäytöksiin (10). Saksan parlamentti oli tietoinen siitä, että uudistus tarkoitti, että tappiontasaus ei olisi enää mahdollista, kun vaikeuksissa olevien yritysten saneeraus on yhteydessä omistusrakenteen muutokseen. Tämä katsottiin kuitenkin hyväksyttäväksi, koska veroviranomaiset pystyivät luopumaan kyseisessä tapauksessa veroveloista kohtuullisuussyistä jopa ilman yksiselitteistä KStG:n säännöstä (11). |
2.2 Toimenpide
(16) |
Kesäkuussa 2009 KStG:n 8 c §:ää muutettiin lisäämällä siihen 1 a momentti, joka koski tappiontasausmahdollisuuden säilymistä siinä tapauksessa, että vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneerausta varten. Tämä muutos oli osa lakia, jolla kevennetään kansalaisten sairauskuluja (12). Uuteen säännökseen viitattiin jälleen saneerauslausekkeena (tai uutena saneerauslausekkeena sen erottamiseksi edeltäjästään, KStG:n 8 §:n 4 momentista). |
(17) |
KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla yritys voi tasata tappioita huolimatta KStG:n 8 c §:n 1 momentissa tarkoitetusta muutoksesta osakkeenomistuksessa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
(18) |
KStG:n 8 c §:n 1 a momentti tuli voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2009, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. |
(19) |
Alun perin KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön väliaikaiseksi toimenpiteeksi 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Saksan parlamentti hyväksyi kuitenkin 22 päivänä joulukuuta 2009 osana 22 päivänä joulukuuta 2009 annettua talouskasvun nopeuttamista koskevaa lakia (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (15) säännöksen, jolla poistettiin KStG:stä kyseinen raukeamislauseke. |
(20) |
On pantava merkille, että tappiot voidaan kuitata vain sen yrityksen voittoja vastaan, joka saneerataan. Ostaja ei voi kuitata tappioita omia voittojaan vastaan. Tämä pitää paikkansa myös silloin kun ostaja yhdistää verovelvoitteensa konsernitasolla, koska KStG:n 15 §:n ensimmäisen lauseen 1 kohdassa kielletään tappiontasaus, jos valvottu tytäryhtiö (Organgesellschaft) on osa verotusyhtymää (Organschaft) (16). Saksan yhtiöverolainsäädännön nojalla kyseisiä tappioita ei kuitenkaan menetetä; ne vain ”jäädytetään” tytäryhtiön tasolle, ja niitä voidaan käyttää, kun yhtiö ei ole enää yhdistetty. Näiden ”jäädytettyjen” tappioiden tasaukselle ei ole aikarajaa. |
(21) |
Ostaja hyötyy välillisesti KStG:n 8 c §:n 1 a momentista, koska säännöksellä vähennetään saneeratun yrityksen verorasitusta onnistuneen saneerauksen jälkeen. Ostaja voi myös sulauttaa osan tai kaikki toimistaan ostettuun yhtiöön ja siten käyttää siirrettyjä tappioita. |
3. PÄÄTÖS MENETTELYN ALOITTAMISESTA
(22) |
Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Saksan viranomaisille tiedoksi, että se oli päättänyt aloittaa edellä kuvatusta KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa säädetystä toimenpiteestä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
(23) |
Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa tehdään ero taloudellisesti vakaiden tappiota tekevien yritysten ja sellaisten yritysten välillä, jotka ovat (mahdollisesti) maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita, koska se hyödyttää viimeksi mainittuja. Komissio päätteli alustavasti, että toimenpide on valikoiva ja että se on valtiontukea, koska myös muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset näyttivät täyttyvän. Lopuksi komissio ilmaisi epäilyksensä toimenpiteen yhdenmukaisuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, sellaisena kuin se tulkittuna tilapäisissä yhteisön puitteissa, ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, sellaisena kuin se on tulkittuna (tuolloin voimassa olleissa) yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa (17) ja (tuolloin voimassa olleissa) alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa (18). |
(24) |
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksan liittovaltion valtiovarainministeriö neuvoi veron keräämisestä vastaavia veroviranomaisia lopettamaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamisen, kunnes komissio olisi antanut lopullisen päätöksen asiassa, ja tiedottamaan asianomaisille yrityksille, että valtiontuki olisi perittävä takaisin, jos komissio tekee kielteisen päätöksen (19). |
4. SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(25) |
Saksan viranomaiset katsovat, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valtiontukea seuraavista kolmesta syystä:
|
(26) |
Saksan viranomaiset katsovat edelleen, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin uusi saneerauslauseke vastaa pääosin KStG:n 8 §:n 4 momentin vanhaa saneerauslauseketta, jota komissio ei ikinä arvostellut (ks. 4.4 kohta) ja että monilla muilla jäsenvaltioilla on käytössä vastaavia verosäännöksiä (ks. 4.5 kohta). |
4.1 Yksityistä velkojaa koskevan periaatteen noudattaminen
27) |
Saksan viranomaiset väittävät 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, että yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta voidaan soveltaa verovelkoihin tai verovelan tyyppisiin velkoihin (20). Viranomaiset myös katsoivat Saksan valtion suhteen veronmaksajiinsa olevan verrattavissa yksityisen velkojan ja velallisen väliseen suhteeseen, joita yhdistää pitkäaikainen sopimus (Dauerschuldverhältnis), kuten vuokrasopimus tai työsopimus. Saksan viranomaisten mielestä pitkäaikaisen sopimuksen yksityinen velkojaosapuoli siirtäisi osan tulevista vaateistaan, jos sen ansiosta toinen yritys voisi ottaa velallisen haltuunsa, jolloin pitkäaikaisen sopimuksen jatkuminen varmistuisi. |
4.2 Valikoimattomuus
(28) |
Saksan viranomaiset katsovat, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on yleinen toimenpide, koska sitä ei ole rajattu tiettyyn alaan, tietynkokoisiin yrityksiin tai tiettyyn alueeseen. Viranomaiset huomauttavat, että kaikki yritykset voivat mahdollisesti joutua rahoitusvaikeuksiin, jotka eivät johdu niistä, ja olla kelpoisia kyseisen säännöksen soveltamiseen. |
(29) |
Saksan viranomaiset huomauttavat, että komissio on itse todennut vuoden 1998 tiedonannossaan yritysten välittömästä verotuksesta (21), että puhtaasti veroteknisiä toimenpiteitä, kuten tappiontasausta koskevia säännöksiä, ei katsota valikoiviksi, jos niitä sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin, ja että osa näistä verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukia koskevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan. |
(30) |
Saksan viranomaiset katsovat, että nämä seikat ovat erityisen merkittäviä tutkimuksen ja kehityksen mutta myös ympäristönsuojelun, koulutuksen ja työllisyyden alojen suotuisan verokohtelun kannalta. Saksan viranomaisten mielestä verotussäännöt, joilla suositaan näillä aloilla erityisiä ponnisteluja toteuttavia yrityksiä, eivät ole valikoivia, koska ne ovat avoimia kaikille yrityksille, vaikka ne tosiasiassa hyödyttävät enemmän tietyillä aloilla aktiivisia yrityksiä kuin toisia. Viranomaisten mielestä samaa päättelyä olisi sovellettava verotussääntöihin, jotka hyödyttävät vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka on hankittu saneerausta varten. |
(31) |
Saksan viranomaiset väittävät, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin ovat hyväksyneet, että ainoastaan vaikeuksissa olevia yrityksiä hyödyttävä toimenpide voi periaatteessa olla yleinen toimenpide, joka ei ole valikoiva. Tässä yhteydessä viranomaiset lainaavat ensimmäisenä esimerkkinä asiassa DM Transport annettua tuomiota (22), jossa tuomioistuin totesi Belgian vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevan maksuvälineen osalta seuraavaa: ”Ranskan hallitus väittää, että sosiaaliturvamaksuista annetut maksuhelpotukset eivät ole valtiontukea, jos ne annetaan samoilla ehdoilla kaikille taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille. Belgian lainsäädännön mukaisen järjestelmän osalta tilanne vaikuttaa Ranskan hallituksen mukaan tällaiselta. Komissio väittää päinvastoin, että ONSS:llä on harkintavaltaa sen myöntäessä maksuhelpotuksia. Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan sanamuodosta seuraa, että tämän artiklan soveltamisalaan eivät kuulu yleisluontoiset toimenpiteet, joilla ei suosita vain jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Jos sitä vastoin elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena (ks. vastaavasti asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 23 ja 24 kohta). Kansallisessa tuomioistuimessa kyseessä olevassa asiassa kansallisen tuomioistuimen asiana on ratkaista, sisältyykö ONSS:n maksuhelpotuksien myöntämistä koskevaan valtaan harkintavaltaa vai ei, ja jos ei sisälly, ratkaista, ovatko ONSS:n myöntämät maksuhelpotukset yleisluontoisia vai suositaanko niillä joitakin yrityksiä.” |
(32) |
Saksan viranomaiset lainaavat myös tuomiota asiassa HAMSA (23), jossa Espanjan viranomaiset väittivät, että toimenpide ei ole valikoiva, koska sitä sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Sen osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Esillä olevassa asiassa kantajan ja Espanjan kuningaskunnan väite siitä, että Espanjan 26.7.1922 annetussa maksujen suorittamisen lakkauttamista koskevassa laissa otetaan käyttöön yleinen menettely, jota sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin, on hylättävä. Vaikka on totta, ettei kyseistä lakia voida soveltaa valikoivasti tiettyihin yritysryhmiin tai toimialoihin, on kuitenkin todettava, että komission arvostelemat velkojen anteeksiannot eivät välittömästi perustu kyseiseen lakiin vaan kyseisten julkisten elinten harkintavaltansa nojalla tekemään päätökseen. Oikeuskäytännön mukaan jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa määrittää toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluonteisena (asia C-256/97, DM Transport, tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-3913, 27 kohta).” |
(33) |
Saksan viranomaiset väittävät, että toisin kuin toimenpiteet asioissa DM Transport ja HAMSA, KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei säädetä julkisten elinten harkintavallasta vaan toimenpiteen soveltaminen perustuu välittömästi lakiin. Tämän perusteella viranomaiset päättelevät, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valikoiva. |
(34) |
Saksan viranomaiset katsovat myös, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on osa säännöstöä, joka muodostaa Saksan maksukyvyttömyyttä koskevan lainsäädännön. Yritysten tukikelpoisuus perustuu erityisesti maksukyvyttömyyden, uhkaavan maksukyvyttömyyden ja ylivelkaantumisen käsitteisiin, jotka määritellään InsO:ssa ja joiden perusteella voidaan aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. |
(35) |
Valikoivuuden osalta Saksan viranomaiset toteavat lopuksi, että komission näkemys tarkoittaisi, että kaikki verovähennykset olisivat valtiontukea, vaikka niitä sovellettaisiin yleisesti, ja että sellainen kanta olisi ristiriidassa SEUT-sopimuksen kanssa. |
4.3 Verojärjestelmän luonnetta tai yleistä rakennetta koskeva perustelu
(36) |
Saksan viranomaiset katsovat, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla luotu vapautus on perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. Viranomaiset väittävät, että vaikeuksissa olevien yritysten, jotka tarvitsevat saneerausta, ja muiden yritysten välillä on selkeä ero ja että tällä selkeällä erolla perustellaan sellaisten vaikeuksissa olevien yritysten, jotka on hankittu saneerausta varten, erilainen kohtelu. Saksan viranomaiset perustavat väitteensä kolmeen seikkaan. |
(37) |
Ensinnäkin Saksan viranomaisten mukaan taloudellisesti vakaat yritykset voivat joko hakea rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä osakkeilleen ostajaa, kun taas vaikeuksissa olevilla yrityksillä on vain jälkimmäinen vaihtoehto eli ostajan etsiminen, koska ne eivät saisi lainaa pääomamarkkinoilta eikä niille myönnettäisi pankkilainaa. Siksi vaikeuksissa olevat yritykset menettävät järjestelmällisesti mahdollisuuden tappiontasaukseen, kun taas terveet yritykset voivat aina valita lainarahoituksen ja ostajan etsimisen välillä. |
(38) |
Toiseksi Saksan viranomaiset väittävät, että KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitus eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen ei edellytä tappiontasauksen kieltämistä tilanteissa, joissa hankinta tehdään saneerausta varten eikä vain verotuksellisista syistä. Jos KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia ei rajoitettaisi vaikeuksissa olevien yritysten hankintaan saneeraustarkoituksessa eli jos muutkin hankinnat sisällytettäisiin sen soveltamisalaan, sen tarkoitusta ei enää voitaisi saavuttaa. |
(39) |
Kolmanneksi Saksan viranomaisten mukaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoitteena on varmistaa, että osakkeiden myyntihinta yrityksissä perustuu ainoastaan yrityksen taloudelliseen arvoon ja että kertyneiden tappioiden verotuksellinen arvo ei vaikuta myyntihintaan. Mikäli vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneeraustarkoituksessa, mahdollisella kertyneiden tappioiden arvolla ei kuitenkaan viranomaisten mukaan ole erityistä merkitystä. Tämän väitteen perusteluksi viranomaiset huomauttavat, että kirjanpitäjät eivät ota verotusyhtymän kirjanpidossa huomioon vaikeuksissa olevan yrityksen mahdollisia tappiontasauksia. |
(40) |
Näiden kolmen syyn vuoksi Saksan viranomaiset katsovat, että vaikka KStG:n 8 c §:n 1 a momentti olisi ensi näkemältä valikoiva, se on joka tapauksessa perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. |
4.4 Uuden ja vanhan saneerauslausekkeen välinen yhteys
(41) |
Saksan viranomaiset toteavat, että KStG:n 8 c § korvasi 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vastaavan säännöksen eli KStG:n 8 §:n 4 momentin. Viranomaiset toteavat, että molemmilla säännöksillä on sama tavoite eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen. |
(42) |
Saksan viranomaiset huomauttavat, että komissio ei ole koskaan ilmaissut KStG:n 8 §:n 4 momenttiin liittyvän mitään ongelmia, ja siksi vaikuttaa siltä, että tämä säännös ei ollut valtiontukea. |
(43) |
Saksan viranomaiset katsovat siksi, että komission kanta on tämän osalta epäjohdonmukainen. |
4.5 Vastaavat säännökset muissa verojärjestelmissä
(44) |
Saksan viranomaiset ovat todenneet, että monilla muilla jäsenvaltioilla on KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia vastaavia säännöksiä. Ne mainitsevat esimerkkeinä Alankomaat, Belgian, Italian, Itävallan, Luxemburgin ja Suomen. Viranomaiset panevat merkille, että komissio ei ole ryhtynyt valtiontukea koskevan toimivaltansa nojalla mihinkään toimiin näitä jäsenvaltioita vastaan, vaikka järjestelmien välillä on hyvin paljon samankaltaisuuksia. |
(45) |
Saksan viranomaiset myös korostavat vastauksena menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 34 kohtaan, jossa käsitellään komission Ranskan verojärjestelmän osalta toteuttamia toimenpiteitä, että Saksan järjestelmä eroaa Ranskan järjestelmästä, jossa rajoitutaan tiettyihin talouden aloihin ja annetaan täydellinen vapautus yhtiöverosta. |
5. TAPAHTUMAT VUODEN 2011 PÄÄTÖKSEN ANTAMISEN JA SEN KUMOAMISEN JÄLKEEN
(46) |
Kun vuoden 2011 päätös oli annettu, Saksa keskeytti toimenpiteen soveltamisen siihen saakka, kunnes yleinen tuomioistuin tai unionin tuomioistuin antaisi asiassa lopullisen päätöksen (24). |
(47) |
Saksan liittovaltion perustuslakituomioistuin katsoi 29 päivänä maaliskuuta 2017 antamassaan tuomiossa (25), että tappioiden menettäminen KStG:n 8 c §:n 1 momentin nojalla määräsuhteen mukaisesti, jos 25–50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään, on perustuslain vastaista, ja vaati Saksan parlamenttia muuttamaan säännöstä 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä. Myöhemmin Saksan parlamentti poisti (takautuvasti 21 päivästä joulukuuta 2007 alkaen) tappioiden menettämisen määräsuhteen mukaisesti, jos 25–50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään, ja säilytti vain tappioiden menettämisen kokonaan, jos yli 50 prosenttia pääomasta tai oikeuksista siirretään toiselle yritykselle (26). |
(48) |
Unionin tuomioistuimen kumottua vuoden 2011 päätöksen Saksa myös palautti 11 päivänä joulukuuta 2018 saneerauslausekkeen (8 c §:n 1 a momentti) KStG:hen, ja se tuli voimaan takautuvasti vuodesta 2008 alkaen (27). |
6. TOIMENPITEEN ARVIOINTI
(49) |
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
(50) |
Jotta toimenpide voitaisiin katsoa kyseisessä kohdassa tarkoitetuksi tueksi, sen on näin ollen täytettävä seuraavat edellytykset: i) toimenpide on valtion toteuttama ja se rahoitetaan valtion varoista, ii) toimenpiteestä aiheutuu etua sen kohteena olevalle yritykselle, iii) etu on valikoiva ja iv) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
(51) |
Edellä luetellut neljä edellytystä ovat kumulatiivisia, joten kaikkien niiden on täytyttävä, jotta toimenpide katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Komissio tarkastelee ensiksi ensimmäistä, valikoivan edun myöntämistä koskevaa edellytystä. |
(52) |
Edun olemassaolon arvioimiseksi olisi lähtökohtaisesti verrattava yrityksen taloudellista asemaa toimenpiteen jälkeen sen taloudelliseen asemaan siinä tapauksessa, että toimenpidettä ei olisi toteutettu (28). |
(53) |
Verotoimenpiteiden tapauksessa mahdollisen veroedun osoittamiseksi on erityisesti tarpeen arvioida, antaako yrityksen verokohtelu sille edun verrattuna yleisesti sovellettavaan tai ”normaaliin” verojärjestelmään (29). Edun arviointi liittyy siis läheisesti valikoivuuden arviointiin (jossa myös arvioidaan mahdollista poikkeuksellista verokohtelua suhteessa yleisiin verosääntöihin). |
(54) |
Vakiintuneen oikeuskäytännön (30) mukaan verotoimenpiteen aineellisen valikoivuuden arvioinnissa on kolme vaihetta. Ensiksi on määritettävä ja tutkittava asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai ”normaali” verojärjestelmä (eli viitejärjestelmä). Toiseksi on tähän yleiseen eli ”normaaliin” verojärjestelmään verraten arvioitava ja selvitettävä, onko kyseisellä verotoimenpiteellä myönnetty etu mahdollisesti valikoiva. Tämä on tehtävä osoittamalla, että toimenpide poikkeaa mainitusta yleisestä järjestelmästä siltä osin kuin sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta toisiinsa verrattavissa olevassa tilanteessa tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen kannalta. Kolmanneksi, jos tällainen poikkeus on olemassa, on tutkittava, johtuuko se sen verojärjestelmän luonteesta tai yleisestä rakenteesta, jonka osa se on, ja voidaanko se siten perustella järjestelmän luonteella tai logiikalla. Tässä yhteydessä jäsenvaltion on osoitettava, että erilainen verokohtelu on suora seuraus verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. |
(55) |
Unionin tuomioistuimen tuomioiden (31) perusteella tässä asiassa viitejärjestelmänä ovat Saksassa yleisesti kaikkiin yrityksiin sovellettavat yhtiöverosäännöt ja näihin sisältyy KStG:n 8 §:n 1 momentissa vahvistettu yleinen tappiontasaussäännös. Näiden sääntöjen tarkoituksena on yritysten tulojen verottaminen ja siten tulojen tuottaminen talousarvioon veronmaksukykyisyyden periaatteen nojalla. |
(56) |
KStG:n 8 §:n 1 momentissa säädetään (viitaten EStG:n 10 d §:ään), että yhtiöveron alaiset yritykset voivat verotustarkoituksessa siirtää tiettynä verovuonna kertyneitä tappioita eteenpäin tuleville verovuosille (enintään miljoonan euron arvosta vuodessa). |
(57) |
Unionin tuomioistuin totesi asiassa Andres antamansa tuomion (32) 102 kohdassa, että tappionmenettämissäännöllä itsessään poikettiin tappiontasaussäännöstä ja että kyseisten säännösten kokonaissisällön tarkastelun perusteella olisi pitänyt olla mahdollista todeta, että saneerauslauseke vaikutti yleisen tappiontasaussäännön soveltamisalaan kuuluvan tilanteen määrittämiseen. |
(58) |
Näin ollen tämän asian erityisissä olosuhteissa ei ole tarpeen selvittää, ovatko väärinkäytösten vastaiset säännöt osa viitejärjestelmää, koska unionin tuomioistuimen analyysi näyttäisi joka tapauksessa sulkevan pois sen mahdollisuuden, että saneerauslauseke on ristiriidassa näiden sääntöjen päämäärän kanssa (33) ja muodostaa poikkeuksen niistä (34). |
(59) |
Jotta komissio voi arvioida, antaako KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa vahvistettu saneerauslauseke valikoivaa etua, sen on selvitettävä, poikkeaako kyseinen verotoimenpide tavanomaisesta järjestelmästä siltä osin kuin sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat tavanomaiselle verojärjestelmälle asetetun päämäärän kannalta toisiinsa verrattavissa olevassa tilanteessa tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen kannalta. |
(60) |
Koska KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa annetaan mahdollisuus tappiontasaukseen yrityksille, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita (tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen) ja jotka ovat saneerauksessa, toimenpide ei poikkea KStG:n 8 §:n 1 momentissa vahvistetusta yleisestä tappiontasaussäännöstä. |
(61) |
Tämän perusteella komissio päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei anna valikoivaa etua yrityksille, joihin sitä sovelletaan. |
(62) |
Edellä esitetyn päätelmän myötä ei ole tarpeen arvioida Saksan viranomaisten muita väitteitä, jotka koskivat valikoivan edun puuttumista. Ei ole myöskään tarpeen arvioida muita toimenpiteen valtiontueksi luokittelun edellytyksiä, koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut neljä edellytystä ovat kumulatiivisia ja kaikkien niiden on täytyttävä, jotta toimenpide voidaan katsoa valtiontueksi. |
7. PÄÄTELMÄT
(63) |
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti (saneerauslauseke) ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa säädetty verotustarkoituksessa tehtävää tappiontasausta saneerauksessa olevien yritysten tapauksessa koskeva järjestelmä (saneerauslauseke) ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2020.
Komission puolesta
Margrethe VESTAGER
Johtava varapuheenjohtaja
(1) EUVL C 90, 8.4.2010, s. 8.
(2) EUVL C 90, 8.4.2010, s. 8.
(3) Komission päätös 2011/527/EU, annettu 26 päivänä tammikuuta 2011, Saksan myöntämästä valtiontuesta C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) (”KStG-lain saneerauslauseke”) (EUVL L 235, 10.9.2011, s. 26).
(4) Komission tiedonanto – Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1).
(5) Tilapäisten puitteiden mukaan valtiontuki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuki on enintään 500 000 euroa, tuen saava yritys ei ole ollut vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008 ja kaikki muut tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.
(6) Yhteensä jätettiin 16 kumoamiskannetta: yhden jätti Saksa (T-205/11), ja loput 15 olivat mahdollisten tuensaajien jättämiä. Kanteita T-287/11 ja T-620/11 lukuun ottamatta kaikkien kanteiden käsittely keskeytettiin.
(7) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 4.2.2016, Heitkamp BauHolding v. komissio, T-287/11, ECLI:EU:T:2016:60 ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 4.2.2016, GFKL Financial Services v. komissio, T-620/11, ECLI:EU:T:2016:59.
(8) Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Andres (Heitkamp BauHolding GmbH:n konkurssipesä) v. komissio, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505, unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Saksa v. komissio, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506, unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Saksa v. komissio, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507 ja unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Lowell Financial Services v. komissio, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.
(9) Unternehmensteuerreformgesetz 2008, 14.8.2007, Saksan liittotasavallan virallinen lehti (Bundesgesetzblatt (BGBl.)) 2007, osa I, n:o 40, s. 1912.
(10) Saksan parlamentin asiakirjasarja (Bundestagsdrucksache) 16/4841, s. 74.
(11) Bundestagsdrucksache 16/4841, s. 76, jossa viitataan liittovaltion valtiovarainministeriön 27 päivänä maaliskuuta 2003 päivättyyn kirjeeseen (Bundessteuerblatt (BStBl.) 2003, osa I, s. 240).
(12) Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 16.6.2009, BGBl. 2009, osa I, nro 43, s. 1959.
(13) Saneeraus tarkoittaa yrityksen uudelleenjärjestelyä. Se on toimenpide maksukyvyttömyyden tai ylivelkaantumisen välttämiseksi tai ratkaisemiseksi. Siihen hyväksyminen rajoitetaan siksi yrityksiin, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen omistusosuuden hankinnan ajankohtana.
(14) Käsitteet ”maksukyvyttömyys”, ”uhkaava maksukyvyttömyys” ja ”ylivelkaantuminen” määritellään Saksan maksukyvyttömyyttä koskevassa lainsäädännössä (Insolvenzordnung, jäljempänä ’InsO’, 5.10.1994, BGBl. 1994, osa I, nro 70, s. 2866): Maksukyvyttömyys (InsO:n 17 §): velallinen ei pysty täyttämään maksuvelvoitteita ja on lopettanut maksut. Uhkaava maksukyvyttömyys (InsO:n 18 §): velallinen ei todennäköisesti pysty täyttämään olemassa olevia maksuvelvoitteita määräaikaan mennessä. Ylivelkaantuminen (InsO:n 19 §): velallisen yrityksen varat eivät kata olemassa olevia velvoitteita, jollei ennuste velallisen yrityksen toiminnan jatkumisesta ole myönteinen.
(15) Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), 22.12.2009 (BGBl 2009, osa I, nro 81, s. 3950), 2 §:n 3 momentin b alakohta.
(16) Tappiot ryhmän alatasolla.
(17) Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).
(18) Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).
(19) Liittovaltion valtiovarainministeriön 30 päivänä huhtikuuta 2010 veron keräämisestä vastuussa oleville osavaltioiden veroviranomaisille osoitettu kirje (BMF v. 30.4.2010 IV C 2–S 2745–a/08/10005:002), BStBl. 2010, osa I, s. 488.
(20) Saksa lainaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomion (toinen jaosto) 14.9.2004, Espanja v. komissio, C-276/02, ECLI:EU:C:2004:521, 15 ja 26 kohtaa sekä yhteisöjen tuomioistuimen tuomion (kuudes jaosto) 29.6.1999, DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 22 ja 25 kohtaa.
(21) Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3), 13 ja 14 kohta.
(22) Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (kuudes jaosto) 29.6.1999, DM Transport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 26–28 kohta.
(23) Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio (laajennettu viides jaosto) 11.7.2002, HAMSA v. komissio, T-152/99, ECLI:EU:T:2002:188, 157 kohta.
(24) Laki veroihin, maksuihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnästä annetun direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja verolakien muuttamisesta (Gesetz zur Umsetzung der Beitreibungsrichtlinie sowie zur Änderung steuerlicher Vorschriften), 4 §:n 2 momentin a alakohta (muutos KStG:n 34 §:n 7 c momenttiin), 7.12.2011, BGBl. 2011, osa I, nro 64, s. 2592.
(25) Saksan liittovaltion perustuslakituomioistuimen (Bundesverfassungsgericht) tuomio 29.3.2017, 2 BvL 6/11 https://www.bundesverfassungsgericht.de/e/ls20170329_2bvl000611.html
(26) Laki tuotteiden verkkomyynnistä johtuvan liikevaihtoverotulojen pienenemisen ehkäisemisestä ja muiden verolakien muuttamisesta (Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften), 6 §:n 2 momentti (muutos KStG:n 8 c §:n 1 momenttiin), 11.12.2018, BGBl. 2018, osa I, nro 45, s. 2338.
(27) Gesetz zur Vermeidung von Umsatzsteuerausfällen beim Handel mit Waren im Internet und zur Änderung weiterer steuerlicher Vorschriften, 6 §:n 6 momentin b alakohta (muutos KStG:n 34 §:n 6 momenttiin).
(28) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.7.1974, Italia v. komissio, asia 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 17 kohta.
(29) Ks. esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 15.12.2005, Unicredito Italiano, C-148/04, ECLI:EU:C:2005:774, 50–52 kohta ja unionin tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 8.12.2011, France Télécom v. komissio, C-81/10 P, ECLI:EU:C:2011:811, 24 kohta.
(30) Ks. esimerkiksi unionin tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 8.9.2011, Paint Graphos ym., C-78/08–C-80/08, ECLI:EU:C:2011:550, 49 ja 71 kohta ja unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group sekä komissio v. Banco Santander ja Santusa, C-20/15 P ja C-21/15 P, ECLI:EU:C:2016:981, 57 ja 58 kohta.
(31) Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Andres (Heitkamp BauHolding GmbH:n konkurssipesä) v. komissio, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505, unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Saksa v. komissio, C-208/16 P, ECLI:EU:C:2018:506, unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Saksa v. komissio, C-209/16 P, ECLI:EU:C:2018:507 ja unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Lowell Financial Services v. komissio, C-219/16 P, ECLI:EU:C:2018:508.
(32) Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 28.6.2018, Andres (Heitkamp BauHolding GmbH:n konkurssipesä) v. komissio, C-203/16 P, ECLI:EU:C:2018:505.
(33) Joka olisi sen estäminen, että yritykset pienentävät epäasianmukaisesti veropohjaansa käyttämällä toimintansa lopettaneiden yritysten tappiontasauksia.
(34) Lisäksi voitaisiin väittää, että saneerauslausekkeessa asetettu edellytys säilyttää yrityksen perusliiketoimintarakenteet ja liiketoiminta estäisi väärinkäytökset.
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/23 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/451,
annettu 26 päivänä maaliskuuta 2020,
eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta
(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 1985)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/709/EU (4) säädetään eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, joissa on vahvistettu kyseisen taudin tapauksia kotieläiminä pidetyissä tai luonnonvaraisissa sioissa, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’. Kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä olevissa I–IV osassa määritetään ja luetellaan asianomaisten jäsenvaltioiden tietyt alueet, jotka on eritelty taudin epidemiologiseen tilanteeseen perustuvan riskitason mukaan. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on muutettu useita kertoja, jotta on voitu ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton epidemiologisessa tilanteessa unionissa tapahtuneet muutokset, jotka on huomioitava kyseisessä liitteessä. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitettä on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/397 (5) sioissa Romaniassa ja Puolassa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tautitapausten vuoksi. |
(2) |
Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/397 hyväksymisen jälkeen on ilmennyt uusia afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa Puolassa sekä luonnonvaraisissa sioissa Unkarissa. |
(3) |
Maaliskuussa 2020 havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa Nowosolskin piirikunnassa Puolassa alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus kotieläiminä pidetyissä sioissa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja jolla kyseinen afrikkalaisen sikaruton äskettäinen taudinpurkaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan II osan sijasta liitteessä olevassa III osassa. |
(4) |
Lisäksi maaliskuussa 2020 Puolassa havaittiin yksi afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisissa sioissa Głogowskin piirikunnassa alueella, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja joka sijaitsee lähellä aluetta, joka mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Tämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaus luonnonvaraisessa siassa merkitsee riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen kyseinen Puolassa sijaitseva alue, joka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa mutta joka sijaitsee sen II osassa luetellun alueen välittömässä läheisyydessä, jolla kyseinen Głogowskin piirikunnassa todettu afrikkalaisen sikaruton äskettäinen tapaus on ilmennyt, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
(5) |
Maaliskuussa 2020 Unkarissa havaittiin useita afrikkalaisen sikaruton tautitapauksia luonnonvaraisissa sioissa Nógrádin läänissä alueilla, jotka mainitaan tällä hetkellä täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II osassa ja jotka sijaitsevat lähellä alueita, jotka mainitaan kyseisessä liitteessä olevassa I osassa. Nämä afrikkalaisen sikaruton tautitapaukset luonnonvaraisissa sioissa merkitsevät riskitason nousua, joka olisi otettava huomioon mainitussa liitteessä. Näin ollen ne Unkarissa sijaitsevat alueet, jotka mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa I osassa ja jotka sijaitsevat niiden II osassa lueteltujen alueiden välittömässä läheisyydessä, joilla kyseiset afrikkalaisen sikaruton äskettäiset tapaukset ovat ilmenneet, olisi nyt lueteltava kyseisessä liitteessä olevan I osan sijasta liitteessä olevassa II osassa. |
(6) |
Näiden viimeaikaisten Puolassa ja Unkarissa kotieläiminä pidetyissä ja luonnonvaraisissa sioissa esiintyneiden afrikkalaisen sikaruton tapausten seurauksena ja ottaen huomioon nykyinen epidemiologinen tilanne unionissa kyseisten kahden jäsenvaltion aluejakoa on arvioitu uudelleen ja päivitetty. Lisäksi käytössä olevia riskinhallintatoimenpiteitä on arvioitu uudelleen ja ne on saatettu ajan tasalle. Nämä muutokset olisi otettava huomioon täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä. |
(7) |
Jotta voidaan ottaa huomioon afrikkalaisen sikaruton viimeaikainen epidemiologinen kehitys unionissa ja torjua ennakoivasti taudin leviämiseen liittyviä riskejä, olisi määritettävä riittävän suuret uudet korkean riskin alueet Puolan ja Unkarin osalta ja sisällytettävä ne täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevassa II ja III osassa oleviin luetteloihin. Täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteessä olevia I, II ja III osaa olisi sen vuoksi muutettava. |
(8) |
Kun otetaan huomioon kriittinen epidemiologinen tilanne unionissa afrikkalaisen sikaruton leviämisen kannalta, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteeseen tällä päätöksellä tehdyt muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
(9) |
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite tämän päätöksen liitteellä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2020.
Komission puolesta
Stella KYRIAKIDES
Komission jäsen
(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.
(2) EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.
(3) EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.
(4) Komission täytäntöönpanopäätös 2014/709/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa ja täytäntöönpanopäätöksen 2014/178/EU kumoamisesta (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 63).
(5) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/397, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2020, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa annetun täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liitteen muuttamisesta (EUVL L 77, 13.3.2020, s. 5).
LIITE
Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2014/709/EU liite seuraavasti:
”LIITE
I OSA
1. Belgia
Seuraavat alueet Belgiassa:
in Luxembourg province:
— |
the area is delimited clockwise by: |
— |
Frontière avec la France, |
— |
Rue Mersinhat, |
— |
La N818jusque son intersection avec la N83, |
— |
La N83 jusque son intersection avec la N884, |
— |
La N884 jusque son intersection avec la N824, |
— |
La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
— |
Le Routeux, |
— |
Rue d’Orgéo, |
— |
Rue de la Vierre, |
— |
Rue du Bout-d’en-Bas, |
— |
Rue Sous l’Eglise, |
— |
Rue Notre-Dame, |
— |
Rue du Centre, |
— |
La N845 jusque son intersection avec la N85, |
— |
La N85 jusque son intersection avec la N40, |
— |
La N40 jusque son intersection avec la N802, |
— |
La N802 jusque son intersection avec la N825, |
— |
La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
— |
La E25-E411jusque son intersection avec la N40, |
— |
N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
— |
Rue du Tombois, |
— |
Rue Du Pierroy, |
— |
Rue Saint-Orban, |
— |
Rue Saint-Aubain, |
— |
Rue des Cottages, |
— |
Rue de Relune, |
— |
Rue de Rulune, |
— |
Route de l’Ermitage, |
— |
N87: Route de Habay, |
— |
Chemin des Ecoliers, |
— |
Le Routy, |
— |
Rue Burgknapp, |
— |
Rue de la Halte, |
— |
Rue du Centre, |
— |
Rue de l’Eglise, |
— |
Rue du Marquisat, |
— |
Rue de la Carrière, |
— |
Rue de la Lorraine, |
— |
Rue du Beynert, |
— |
Millewée, |
— |
Rue du Tram, |
— |
Millewée, |
— |
N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
— |
Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
— |
Frontière avec la France, |
— |
La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
— |
La N871 jusque son intersection avec la N88, |
— |
La N88 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
— |
La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N811, |
— |
La N811 jusque son intersection avec la N88, |
— |
La N88 jusque son intersection avecla N883 au niveau d’Aubange, |
— |
La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d’Aubange, |
— |
La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
— |
La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
— |
La N40 jusque son intersection avec la rue du Fet, |
— |
Rue du Fet, |
— |
Rue de l’Accord jusque son intersection avec N801, |
— |
N801 jusque son intersection avec Le Sart, |
— |
Le Sart, |
— |
La Fosse du Loup, |
— |
Les Chanvières, |
— |
La Roquignole, |
— |
Hosseuse, |
— |
Rue de Neufchâteau, |
— |
Rue Grande, |
— |
La N894 jusque son intersection avec laN85, |
— |
La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
2. Viro
Seuraavat alueet Virossa:
— |
Hiiu maakond. |
3. Unkari
Seuraavat alueet Unkarissa:
— |
Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950950, 950960, 950970, 951050, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150, 956160 és 956450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
— |
Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye 900750, 901250, 901260, 901270, 901350, 901551, 901560, 901570, 902650, 902660, 902670, 902750, 903650, 903750, 903850, 904250, 904350, 904950, 904960, 905070, 905150, 905250 és 905260 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577250, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 855650 és 855660 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
4. Latvia
Seuraavat alueet Latviassa:
— |
Pāvilostas novads, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
— |
Grobiņas novads, |
— |
Rucavas novada Dunikas pagasts. |
5. Liettua
Seuraavat alueet Liettuassa:
— |
Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
— |
Kretingos rajono savivaldybės: Imbarės, Kartenos ir Kūlupėnų seniūnijos, |
— |
Plungės rajono savivaldybės: Kulių, Nausodžio, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miestoseniūnijos. |
6. Puola
Seuraavat alueet Puolassa:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
— |
gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
— |
powiat działdowski, |
— |
gminy Łukta, Miłomłyn, Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
— |
gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
w województwie podlaskim:
— |
gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
— |
powiat zambrowski, |
w województwie mazowieckim:
— |
powiat ostrołęcki, |
— |
powiat miejski Ostrołęka, |
— |
gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
— |
powiat miejski Płock, |
— |
powiat sierpecki, |
— |
powiat żuromiński, |
— |
gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
— |
gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
— |
powiat przasnyski, |
— |
powiat makowski, |
— |
gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
— |
gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
— |
gminy Kowala, , Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, i część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
— |
powiat miejski Radom, |
— |
powiat szydłowiecki, |
— |
powiat gostyniński, |
w województwie podkarpackim:
— |
gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
— |
gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
— |
gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
— |
powiat łańcucki, |
— |
gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów– w powiecie kolbuszowskim gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
powiat opatowski, |
— |
powiat sandomierski, |
— |
gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
— |
gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
— |
gminy Brody i Mirzec w powiecie starachowickim, |
— |
powiat ostrowiecki, |
— |
gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
— |
gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
— |
powiat skierniewicki, |
— |
powiat miejski Skierniewice, |
— |
gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
— |
gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Ostaszewo, Stegna, Sztutow, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, nastęnie przez drogę nr 7 i S7, i dalej przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
— |
gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
— |
gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
— |
powiat gdański, |
— |
Miasto Gdańsk, |
— |
powiat tczewski, |
— |
powiat kwidzyński, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
— |
gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
— |
gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
— |
gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
— |
część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
— |
gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
— |
gminy Chocianów, Radwanice, Przemków i część gminy Polkowice położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 331 w powiecie polkowickim, |
— |
gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
— |
gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
— |
powiat miejski Leszno, |
— |
powiat nowotomyski, |
— |
gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i Kamieniec w powiecie grodziskim, |
— |
gminy Stęszew i Buk w powiecie poznańskim, |
— |
powiat kościański. |
7. Slovakia
Seuraavat alueet Slovakiassa:
— |
the whole district of Vranov nad Topľou, |
— |
the whole district of Humenné, |
— |
the whole district of Snina, |
— |
the whole district of Sobrance, |
— |
the whole district of Košice-mesto, |
— |
in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
— |
in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II. |
8. Kreikka
Seuraavat alueet Kreikassa:
— |
in the regional unit of Drama:
|
— |
in the regional unit of Xanthi:
|
— |
in the regional unit of Rodopi:
|
— |
in the regional unit of Evros:
|
— |
in the regional unit of Serres:
|
II OSA
1. Belgia
Seuraavat alueet Belgiassa:
in Luxembourg province:
— |
the area is delimited clockwise by: |
— |
La frontière avec la France au niveau de Florenville, |
— |
La N85 jusque son intersection avec la N894au niveau de Florenville, |
— |
La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
— |
La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
— |
La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
— |
Hosseuse, |
— |
La Roquignole, |
— |
Les Chanvières, |
— |
La Fosse du Loup, |
— |
Le Sart, |
— |
La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
— |
La rue de l’Accord, |
— |
La rue du Fet, |
— |
La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
— |
La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
— |
La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
— |
La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
— |
La N88 jusque son intersection avec la N811, |
— |
La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
— |
La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
— |
La N88 jusque son intersection avec la N871, |
— |
La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
— |
La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France. |
2. Bulgaria
Seuraavat alueet Bulgariassa:
— |
the whole region of Haskovo, |
— |
the whole region of Yambol, |
— |
the whole region of Stara Zagora, |
— |
the whole region of Pernik, |
— |
the whole region of Kyustendil, |
— |
the whole region of Plovdiv, |
— |
the whole region of Pazardzhik, |
— |
the whole region of Smolyan, |
— |
the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
3. Viro
Seuraavat alueet Virossa:
— |
Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
4. Unkari
Seuraavat alueet Unkarissa:
— |
Békés megye 950850, 950860, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953510, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670, 901850, 900850, 900860, 900950, 900960, 901050, 901150, 901450, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902550, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 903950, 903960, 904050, 904060, 904150, 904450, 904460, 904550 és 904650, 904750, 904760, 904850, 904860, 905050, 905060, 905080, 905350, 905360, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
— |
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 853560, 853650, 854150, 854250, 854350, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855750, 855850, 855950, 855960, 856051, 856150, 856250, 856260, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857050, 857150, 857350, 857450, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250, 857550, 850650, 850850, 851851 és 851852 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
5. Latvia
Seuraavat alueet Latviassa:
— |
Ādažu novads, |
— |
Aizputes novads, |
— |
Aglonas novads, |
— |
Aizkraukles novads, |
— |
Aknīstes novads, |
— |
Alojas novads, |
— |
Alsungas novads, |
— |
Alūksnes novads, |
— |
Amatas novads, |
— |
Apes novads, |
— |
Auces novads, |
— |
Babītes novads, |
— |
Baldones novads, |
— |
Baltinavas novads, |
— |
Balvu novads, |
— |
Bauskas novads, |
— |
Beverīnas novads, |
— |
Brocēnu novads, |
— |
Burtnieku novads, |
— |
Carnikavas novads, |
— |
Cēsu novads, |
— |
Cesvaines novads, |
— |
Ciblas novads, |
— |
Dagdas novads, |
— |
Daugavpils novads, |
— |
Dobeles novads, |
— |
Dundagas novads, |
— |
Durbes novads, |
— |
Engures novads, |
— |
Ērgļu novads, |
— |
Garkalnes novads, |
— |
Gulbenes novads, |
— |
Iecavas novads, |
— |
Ikšķiles novads, |
— |
Ilūkstes novads, |
— |
Inčukalna novads, |
— |
Jaunjelgavas novads, |
— |
Jaunpiebalgas novads, |
— |
Jaunpils novads, |
— |
Jēkabpils novads, |
— |
Jelgavas novads, |
— |
Kandavas novads, |
— |
Kārsavas novads, |
— |
Ķeguma novads, |
— |
Ķekavas novads, |
— |
Kocēnu novads, |
— |
Kokneses novads, |
— |
Krāslavas novads, |
— |
Krimuldas novads, |
— |
Krustpils novads, |
— |
Kuldīgas novads, |
— |
Lielvārdes novads, |
— |
Līgatnes novads, |
— |
Limbažu novads, |
— |
Līvānu novads, |
— |
Lubānas novads, |
— |
Ludzas novads, |
— |
Madonas novads, |
— |
Mālpils novads, |
— |
Mārupes novads, |
— |
Mazsalacas novads, |
— |
Mērsraga novads, |
— |
Naukšēnu novads, |
— |
Neretas novads, |
— |
Ogres novads, |
— |
Olaines novads, |
— |
Ozolnieku novads, |
— |
Pārgaujas novads, |
— |
Pļaviņu novads, |
— |
Preiļu novads, |
— |
Priekules novads, |
— |
Priekuļu novads, |
— |
Raunas novads, |
— |
republikas pilsēta Daugavpils, |
— |
republikas pilsēta Jelgava, |
— |
republikas pilsēta Jēkabpils, |
— |
republikas pilsēta Jūrmala, |
— |
republikas pilsēta Rēzekne, |
— |
republikas pilsēta Valmiera, |
— |
Rēzeknes novads, |
— |
Riebiņu novads, |
— |
Rojas novads, |
— |
Ropažu novads, |
— |
Rugāju novads, |
— |
Rundāles novads, |
— |
Rūjienas novads, |
— |
Salacgrīvas novads, |
— |
Salas novads, |
— |
Salaspils novads, |
— |
Saldus novads, |
— |
Saulkrastu novads, |
— |
Sējas novads, |
— |
Siguldas novads, |
— |
Skrīveru novads, |
— |
Skrundas novads, |
— |
Smiltenes novads, |
— |
Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
— |
Strenču novads, |
— |
Talsu novads, |
— |
Tērvetes novads, |
— |
Tukuma novads, |
— |
Vaiņodes novads, |
— |
Valkas novads, |
— |
Varakļānu novads, |
— |
Vārkavas novads, |
— |
Vecpiebalgas novads, |
— |
Vecumnieku novads, |
— |
Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
— |
Viesītes novads, |
— |
Viļakas novads, |
— |
Viļānu novads, |
— |
Zilupes novads. |
6. Liettua
Seuraavat alueet Liettuassa:
— |
Alytaus miesto savivaldybė, |
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
— |
Anykščių rajono savivaldybė, |
— |
Akmenės rajono savivaldybė, |
— |
Biržų miesto savivaldybė, |
— |
Biržų rajono savivaldybė, |
— |
Druskininkų savivaldybė, |
— |
Elektrėnų savivaldybė, |
— |
Ignalinos rajono savivaldybė, |
— |
Jonavos rajono savivaldybė, |
— |
Joniškio rajono savivaldybė, |
— |
Jurbarko rajono savivaldybė, |
— |
Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
— |
Kalvarijos savivaldybė, |
— |
Kauno miesto savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
— |
Kelmės rajono savivaldybė, |
— |
Kėdainių rajono savivaldybė, |
— |
Kupiškio rajono savivaldybė, |
— |
Lazdijų rajono savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
— |
Mažeikių rajono savivaldybė, |
— |
Molėtų rajono savivaldybė, |
— |
Pagėgių savivaldybė, |
— |
Pakruojo rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio rajono savivaldybė, |
— |
Panevėžio miesto savivaldybė, |
— |
Pasvalio rajono savivaldybė, |
— |
Radviliškio rajono savivaldybė, |
— |
Rietavo savivaldybė, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
— |
Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
— |
Raseinių rajono savivaldybė, |
— |
Rokiškio rajono savivaldybė, |
— |
Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
— |
Šakių rajono savivaldybė, |
— |
Šalčininkų rajono savivaldybė, |
— |
Šiaulių miesto savivaldybė, |
— |
Šiaulių rajono savivaldybė, |
— |
Šilutės rajono savivaldybė, |
— |
Širvintų rajono savivaldybė, |
— |
Šilalės rajono savivaldybė, |
— |
Švenčionių rajono savivaldybė, |
— |
Tauragės rajono savivaldybė, |
— |
Telšių rajono savivaldybė, |
— |
Trakų rajono savivaldybė, |
— |
Ukmergės rajono savivaldybė, |
— |
Utenos rajono savivaldybė, |
— |
Varėnos rajono savivaldybė, |
— |
Vilniaus miesto savivaldybė, |
— |
Vilniaus rajono savivaldybė, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
— |
Visagino savivaldybė, |
— |
Zarasų rajono savivaldybė. |
7. Puola
Seuraavat alueet Puolassa:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Kalinowo, Prostki i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
— |
gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
— |
powiat miejski Elbląg, |
— |
powiat gołdapski, |
— |
gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
— |
powiat piski, |
— |
gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
— |
gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
— |
gmina Miłakowo, część gminy Małdyty położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
— |
część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
— |
gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
— |
gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
— |
gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
— |
gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
— |
gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
— |
powiat mrągowski, |
— |
gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
w województwie podlaskim:
— |
gminy Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, i część gminy Boćki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
— |
powiat grajewski, |
— |
powiat moniecki, |
— |
powiat sejneński, |
— |
gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
— |
powiat miejski Łomża, |
— |
gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
— |
gminy Białowieża, Czyże, Narew, Narewka, Hajnówka z miastem Hajnówka i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
— |
gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
— |
powiat kolneński z miastem Kolno, |
— |
gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
— |
powiat suwalski, |
— |
powiat miejski Suwałki, |
— |
powiat augustowski, |
— |
powiat sokólski, |
— |
powiat miejski Białystok, |
w województwie mazowieckim:
— |
powiat siedlecki, |
— |
powiat miejski Siedlce, |
— |
gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
— |
powiat węgrowski, |
— |
powiat łosicki, |
— |
gminy Grudusk, Opinogóra Górna, Gołymin-Ośrodek i część gminy Glinojeck położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
— |
powiat sochaczewski, |
— |
powiat zwoleński, |
— |
gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
— |
powiat lipski, |
— |
gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez droge nr 9 w powiecie radomskim, |
— |
gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
— |
powiat nowodworski, |
— |
powiat płoński, |
— |
gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
— |
powiat wołomiński, |
— |
część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
— |
gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
— |
gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
— |
gminy Stupsk, Wiśniewo i część gminy Strzegowo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
— |
powiat otwocki, |
— |
powiat warszawski zachodni, |
— |
powiat legionowski, |
— |
powiat piaseczyński, |
— |
powiat pruszkowski, |
— |
powiat grójecki, |
— |
powiat grodziski, |
— |
powiat żyrardowski, |
— |
gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
— |
powiat przysuski, |
— |
powiat miejski Warszawa, |
w województwie lubelskim:
— |
powiat bialski, |
— |
powiat miejski Biała Podlaska, |
— |
gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny i Tarnogród, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
— |
powiat janowski, |
— |
powiat puławski, |
— |
powiat rycki, |
— |
gminy Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
— |
gminy Bychawa, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
— |
gminy Rybczewice i Piaski w powiecie świdnickim, |
— |
gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
— |
powiat hrubieszowski, |
— |
gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
— |
gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
— |
powiat miejski Chełm, |
— |
gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, część gminy Zwierzyniec położona na południowy-wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 858 i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
— |
powiat miejski Zamość, |
— |
powiat kraśnicki, |
— |
powiat opolski, |
— |
gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
— |
gminy Hanna, Stary Brus, Wola Uhruska, Wyryki, gmina wiejska Włodawa oraz część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
— |
gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
w województwie podkarpackim:
— |
powiat stalowowolski, |
— |
gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
— |
gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
— |
część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
— |
gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
— |
gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
— |
powiat leżajski, |
— |
powiat niżański, |
— |
powiat tarnobrzeski, |
w województwie pomorskim:
— |
gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
— |
gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
— |
część gminy Nowy Dwór Gdański położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 oraz przez drogę nr 502 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr S7 do północnej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
w województwie świętokrzyskim:
— |
gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
w województwie lubuskim:
— |
powiat wschowski, |
— |
gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
— |
gminy Bytom Odrzański, Kolsko, Nowe Miasteczko, Siedlisko oraz część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powieie nowosolskim, |
— |
gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
— |
powiat żarski , |
— |
powiat żagański , |
— |
gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
w województwie dolnośląskim:
— |
powiat głogowski, |
— |
gmina Gaworzyce i Grębocice w powiecie polkowickim, |
w województwie wielkopolskim:
— |
powiat wolsztyński, |
— |
gminy Rakoniewice i Wielichowo w powiecie grodziskim, |
— |
gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
w województwie łódzkim:
— |
gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
— |
gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
8. Slovakia
Seuraavat alueet Slovakiassa:
— |
in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba and Ždaňa, |
— |
the whole district of Trebišov, |
— |
in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
9. Romania
Seuraavat alueet Romaniassa:
— |
Judeţul Bistrița-Năsăud, |
— |
Județul Suceava. |
III OSA
1. Bulgaria
Seuraavat alueet Bulgariassa:
— |
the whole region of Blagoevgrad, |
— |
the whole region of Dobrich, |
— |
the whole region of Gabrovo, |
— |
the whole region of Kardzhali, |
— |
the whole region of Lovech, |
— |
the whole region of Montana, |
— |
the whole region of Pleven, |
— |
the whole region of Razgrad, |
— |
the whole region of Ruse, |
— |
the whole region of Shumen, |
— |
the whole region of Silistra, |
— |
the whole region of Sliven, |
— |
the whole region of Sofia city, |
— |
the whole region of Sofia Province, |
— |
the whole region of Targovishte, |
— |
the whole region of Vidin, |
— |
the whole region of Varna, |
— |
the whole region of Veliko Tarnovo, |
— |
the whole region of Vratza, |
— |
in Burgas region:
|
2. Liettua
Seuraavat alueet Liettuassa:
— |
Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
— |
Birštono savivaldybė, |
— |
Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
— |
Kazlų Rudos savivaldybė, |
— |
Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
— |
Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
— |
Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
3. Puola
Seuraavat alueet Puolassa:
w województwie warmińsko-mazurskim:
— |
gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
— |
gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
— |
gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
— |
gmina Stare Juchy w powiecie ełckim, |
— |
część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
— |
część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga, część gminy Małdyty położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
— |
gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
— |
gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
— |
powiat węgorzewski, |
— |
gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
— |
gminy Jeziorany, Kolno, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
w województwie podlaskim:
— |
gminy Orla, Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Boćki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie bielskim, |
— |
gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
— |
gminy Kleszczele, Czeremcha i część gminy Dubicze Cerkiewne położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1654B w powiecie hajnowskim, |
— |
gminy Perlejewo, Drohiczyn i Milejczyce w powiecie siemiatyckim, |
— |
gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
w województwie mazowieckim:
— |
gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
— |
powiat miński, |
— |
gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
— |
gminy Ojrzeń, Sońsk, Regimin, Ciechanów z miastem Ciechanów i część gminy Glinojeck położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie ciechanowskim, |
— |
część gminy Strzegowo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 7 w powiecie mławskim, |
— |
gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
— |
gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
— |
gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
w województwie lubelskim:
— |
gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
— |
gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
— |
gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
— |
gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz, część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843, część gminy Zwierzyniec położona na północny-zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 858 powiecie zamojskim, |
— |
część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Tereszpol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 858, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
— |
gmina Urszulin i część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 w powiecie włodawskim, |
— |
powiat łęczyński, |
— |
gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
— |
gminy Adamów, Serokomla, Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
— |
gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
— |
gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
— |
powiat lubartowski, |
— |
gminy Głusk, Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
— |
gminy Mełgiew i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
— |
powiat miejski Lublin, |
w województwie podkarpackim:
— |
gmina Narol w powiecie lubaczowskim, |
w województwie lubuskim:
— |
gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
— |
gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
— |
powiat miejski Zielona Góra. |
4. Romania
Seuraavat alueet Romaniassa:
— |
Zona orașului București, |
— |
Județul Constanța, |
— |
Județul Satu Mare, |
— |
Județul Tulcea, |
— |
Județul Bacău, |
— |
Județul Bihor, |
— |
Județul Brăila, |
— |
Județul Buzău, |
— |
Județul Călărași, |
— |
Județul Dâmbovița, |
— |
Județul Galați, |
— |
Județul Giurgiu, |
— |
Județul Ialomița, |
— |
Județul Ilfov, |
— |
Județul Prahova, |
— |
Județul Sălaj, |
— |
Județul Vaslui, |
— |
Județul Vrancea, |
— |
Județul Teleorman, |
— |
Judeţul Mehedinţi, |
— |
Județul Gorj, |
— |
Județul Argeș, |
— |
Judeţul Olt, |
— |
Judeţul Dolj, |
— |
Județul Arad, |
— |
Județul Timiș, |
— |
Județul Covasna, |
— |
Județul Brașov, |
— |
Județul Botoșani, |
— |
Județul Vâlcea, |
— |
Județul Iași, |
— |
Județul Hunedoara, |
— |
Județul Alba, |
— |
Județul Sibiu, |
— |
Județul Caraș-Severin, |
— |
Județul Neamț, |
— |
Județul Harghita, |
— |
Județul Mureș, |
— |
Județul Cluj, |
— |
Judeţului Maramureş. |
IV OSA
Italia
Seuraavat alueet Italiassa:
— |
tutto il territorio della Sardegna. |
TYÖJÄRJESTYKSET
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/46 |
EUROOPAN UNIONIN TEOLLISOIKEUKSIEN VIRASTON HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 26 päivänä maaliskuuta 2020,
rekisteröityjen tiettyjen oikeuksien rajoittamista Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston toimintaan liittyvän henkilötietojen käsittelyn yhteydessä koskevista sisäisistä säännöistä
HALLINTONEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23 päivänä lokakuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan unionin tavaramerkistä 14 päivänä kesäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 (2) ja erityisesti sen 153 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston hallintoneuvoston työjärjestyksen ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 järjestetyn Euroopan tietosuojavaltuutetun kuulemisen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (jäljempänä ’virasto’) toteuttaa tehtäviään asetuksen (EU) 2017/1001 mukaisesti. |
(2) |
Asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetuksen 14–22, 35 ja 36 artiklan soveltamisen rajoitusten sekä 4 artiklan soveltamisen rajoitusten, siltä osin kuin sen säännökset vastaavat 14–22 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia, pitäisi perustua viraston hyväksymiin sisäisiin sääntöihin, jos ne eivät perustu perussopimusten perusteella annettuihin säädöksiin. |
(3) |
Näitä sisäisiä sääntöjä, muun muassa rajoituksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointia koskevia säännöksiä, ei sovelleta, jos perussopimusten perusteella annetulla säädöksellä rajoitetaan rekisteröityjen oikeuksia. |
(4) |
Kun virasto suorittaa rekisteröityjen oikeuksia koskevia velvollisuuksiaan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, sen on otettava huomioon, sovelletaanko jotakin kyseisessä asetuksessa säädettyä poikkeusta. |
(5) |
Virastolla voi kuitenkin olla hallinnollisen toimintansa yhteydessä velvollisuus rajoittaa rekisteröityjen oikeuksia asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan mukaisesti. |
(6) |
Rekisterinpitäjänä toimii virasto, jota edustaa sen pääjohtaja, riippumatta siitä, että rekisterinpitäjän tehtävä olisi delegoitu virastossa toiselle henkilölle, tiettyihin henkilötietojen käsittelytoimiin liittyvien operatiivisten vastuiden mukaisesti. |
(7) |
Henkilötiedot tallennetaan suojatusti sähköiseen ympäristöön tai paperille siten, että estetään lainvastainen pääsy tietoihin tai niiden lainvastainen siirtäminen henkilöille, joiden ei tarvitse niitä tietää. Käsiteltäviä henkilötietoja säilytetään tietoturvaselosteissa, tietosuojaselosteissa tai viraston tiedoissa määritetyn mukaisesti. |
(8) |
Näitä sisäisiä sääntöjä tulee soveltaa kaikkiin käsittelytoimiin, joita virasto tekee suorittaessaan hallinnollisia tutkimuksia, kurinpitomenettelyjä, väärinkäytösten paljastamismenettelyjä, (virallisia ja epävirallisia) häirintätapauksia koskevia menettelyjä, valitusten ja potilastietojen käsittelyä, sisäisiä tarkastuksia, tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemiä tutkimuksia ja sisäisesti tai ulkoisella tuella (esim. EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän avulla) tehtyjä tietoturvatutkimuksia. |
(9) |
Tapauksissa, joissa näitä sisäisiä sääntöjä sovelletaan, viraston on annettava selvitys siitä, miksi rajoitukset ovat ehdottoman tarpeellisia ja oikeasuhteisia demokraattisessa yhteiskunnassa, ja noudatettava keskeisiltä osin perusoikeuksia ja -vapauksia. |
(10) |
Näiden periaatteiden mukaisesti virasto on sitoutunut kunnioittamaan, niin pitkälle kuin mahdollista, rekisteröityjen perusoikeuksia edellä mainittujen menettelyjen aikana, erityisesti niitä, jotka koskevat oikeutta saada tietoja, pääsyä tietoihin ja oikeutta oikaista tai poistaa henkilötietoja, oikeutta rajoittaa käsittelyä, henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittamista rekisteröidyille tai viestinnän tietojen luottamuksellisuutta asetuksessa (EU) 2018/1725 määritetyn mukaisesti. |
(11) |
Viraston tulee säännöllisesti tarkastaa, että rajoituksen oikeuttavat edellytykset ovat edelleen voimassa, ja poistaa rajoitus, kun ne eivät ole enää voimassa. |
(12) |
Rekisterinpitäjän on ilmoitettava tietosuojavastaavalle kustakin rekisteröidyn oikeuksiin sovellettavasta rajoituksesta, rajoituksen poistamisesta tai rajoituksen tarkistamisesta. |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt edellytyksille, joiden nojalla virasto voi 2 kohdassa esitettyjen käsittelytoimiensa yhteydessä rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 4, 14–21, 35 ja 36 artiklassa vahvistettujen oikeuksien soveltamista saman asetuksen 25 artiklan nojalla.
2. Viraston hallinnollisen toiminnan yhteydessä tätä päätöstä sovelletaan viraston henkilötietojen käsittelyyn seuraavia tarkoituksia varten: hallinnolliset tutkimukset, kurinpitomenettelyt, väärinkäytösten paljastamismenettelyt, (viralliset ja epäviralliset) häirintätapauksia koskevat menettelyt, valitusten käsittely, potilastietojen ja/tai ‐asiakirjojen käsittely, sisäiset tarkastukset, tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät tutkimukset ja sisäisesti tai ulkoisella tuella (esim. EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän avulla) käsitellyt tietoturvatutkimukset.
Päätöstä sovelletaan viraston aloittamiin ja toteuttamiin käsittelytoimiin ennen edellä mainittujen menettelyjen aloittamista, menettelyjen aikana sekä menettelyjen tuloksista johtuvien jatkotoimien seurannan aikana. Sitä sovelletaan myös viraston Euroopan petostentorjuntavirastolle, jäsenvaltioiden kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja/tai muille toimivaltaisille viranomaisille hallinnollisen toimintansa ulkopuolella tarjoamaan tukeen ja niiden kanssa tehtävään yhteistyöhön.
3. Kyseessä olevat tietoryhmät ovat ”kovia” tietoja (objektiivisia tietoja, kuten tunnistetietoja, yhteystietoja, ammatillisia tietoja, hallinnollisia tietoja, erityisistä lähteistä saatuja tietoja, sähköistä viestintää ja tietojen liikennettä koskevia tietoja) ja/tai ”pehmeitä” tietoja (tapaukseen liittyviä subjektiivisia tietoja, kuten päättelyä, käyttäytymistietoja, arviointeja, suorituskykyä ja käytöstä koskevia tietoja ja menettelyn tai toimen aiheeseen liittyviä tai sen yhteydessä esitettyjä tietoja).
4. Kun virasto suorittaa rekisteröityjen oikeuksia koskevia velvollisuuksiaan asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti, sen on tarkasteltava, sovelletaanko jotakin kyseisessä asetuksessa säädettyä poikkeusta.
5. Rajoitukset voivat koskea seuraavia oikeuksia, jos tässä päätöksessä esitetyistä edellytyksistä ei muuta johdu: tietojen antaminen rekisteröidyille, oikeus saada pääsy tietoihin, oikaista tiedot, poistaa tiedot tai rajoittaa käsittelyä, oikeus henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittamiseen rekisteröidyille tai oikeus sähköisen viestinnän luottamuksellisuuteen.
2 artikla
Rekisterinpitäjän ja suojatoimien määrittäminen
1. Viraston on otettava käyttöön seuraavat suojatoimet, joilla estetään väärinkäyttö tai lainvastainen pääsy tai siirtäminen:
a) |
Paperiasiakirjoja on säilytettävä turvakaapeissa, joihin vain valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy. |
b) |
Kaikki sähköiset tiedot on tallennettava suojatuilla tietoteknisillä ohjelmilla viraston tietoturvavaatimusten mukaisesti sekä erityisiin sähköisiin kansioihin, joihin vain valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy. Asianmukaiset käyttöoikeustasot on myönnettävä yksilöllisesti. |
c) |
Tietoteknisissä järjestelmissä ja niiden tietokannoissa täytyy olla mekanismit käyttäjän henkilöllisyyden tarkistamiseksi kertakirjausjärjestelmällä, ja ne on yhdistettävä automaattisesti käyttäjätunnukseen ja salasanaan. Loppukäyttäjien tilien täytyy olla yksilöllisiä ja henkilökohtaisia ja ne eivät saa olla siirrettävissä, ja käyttäjätilien jakaminen on ehdottomasti kielletty. Sähköisiä rekisterejä on säilytettävä turvassa niiden sisältämien tietojen luottamuksellisuuden ja yksityisyyden takaamiseksi. |
d) |
Salassapitovelvoite sitoo kaikkia henkilöitä, joilla on pääsy tietoihin. |
2. Käsittelytoimissa rekisterinpitäjänä on virasto, jota edustaa sen pääjohtaja, ja tämä voi delegoida rekisterinpitäjän tehtävän eteenpäin. Rekisteröidyille ilmoitetaan rekisterinpitäjän tehtävän siirtämisestä tietosuojaselosteissa tai tiedoilla, jotka julkaistaan viraston verkkosivustolla ja/tai intranetissä.
3. Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja henkilötietoja on säilytettävä ainoastaan niin kauan kuin tietoturvaselosteissa, tietosuojaselosteissa tai 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissa määritetään. Säilytysajan päätyttyä tapaukseen liittyvät tiedot, kuten henkilötiedot, poistetaan, anonymisoidaan tai siirretään historiallisiin arkistoihin.
4. Jos virasto aikoo soveltaa rajoitusta, rekisteröidyn oikeuksia ja vapauksia koskevaa riskiä punnitaan erityisesti muiden rekisteröityjen oikeuksia ja vapauksia koskevan riskin sekä käsittelytoiminnan tarkoituksen estämistä koskevan riskin perusteella. Rekisteröidyn oikeuksia ja vapauksia koskevat riskit liittyvät ensisijaisesti muun muassa maineriskeihin sekä riskeihin, jotka koskevat oikeutta puolustautua ja oikeutta tulla kuulluksi.
3 artikla
Rajoitukset
1. Viraston on julkaistava verkkosivustollaan ja/tai intranetissä tietoturvaselosteet, tietosuojaselosteet ja/tai asetuksen (EU) 2018/1725 31 artiklassa tarkoitetut tiedot, joilla ilmoitetaan kaikille rekisteröidyille heidän henkilötietojensa käsittelyä koskevista viraston toimista ja heidän oikeuksistaan kyseisen menettelyn yhteydessä, mukaan luettuina tiedot oikeuksien mahdollisesta rajoittamisesta. Tiedoissa on ilmoitettava, mitä oikeuksia voidaan rajoittaa, sekä ilmoitettava rajoituksen syyt ja mahdollinen kesto.
2. Ellei 3 kohdassa toisin säädetä, viraston on tarvittaessa varmistettava, että rekisteröidyille ilmoitetaan erikseen asianmukaisella tavalla. Virasto voi myös ilmoittaa rekisteröidyille erikseen heidän nykyisiä tai tulevia rajoituksia koskevista oikeuksistaan.
3. Viraston käyttöön ottamia rajoituksia sovelletaan ainoastaan seuraavien asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tarkoitusten turvaamiseksi:
a) |
jäsenvaltioiden kansallinen turvallisuus, yleinen turvallisuus ja puolustus; |
b) |
rikosten ennalta estäminen, tutkinta, paljastaminen tai rikoksiin liittyvät syytetoimet taikka rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpano, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelu tai tällaisten uhkien ehkäisy; |
c) |
muut unionin tai jäsenvaltion yleiseen julkiseen etuun liittyvät tärkeät tavoitteet, erityisesti unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteet tai unionille tai jäsenvaltiolle tärkeä taloudellinen tai rahoituksellinen etu, mukaan lukien rahaan, talousarvioon ja verotukseen liittyvät asiat sekä kansanterveys ja sosiaaliturva; |
d) |
unionin toimielinten ja elinten ja myös niiden sähköisen viestinnän verkkojen sisäinen turvallisuus; |
e) |
oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusmenettelyjen suojelu; |
f) |
säänneltyä ammattitoimintaa koskevan ammattietiikan rikkomisen torjunta, tutkinta, selvittäminen ja syytetoimet; |
g) |
valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävä, joka satunnaisestikin liittyy julkisen vallan käyttöön a–c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
h) |
rekisteröidyn suojelu tai muille kuuluvat oikeudet ja vapaudet; |
i) |
yksityisoikeudellisten kanteiden täytäntöönpano. |
4. Kun viraston rajoitukset tehdään
a) |
hallinnollisten tutkimusten ja kurinpitomenettelyjen yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, e, g ja h alakohtaan; |
b) |
väärinkäytösten paljastamismenettelyjen yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohtaan; |
c) |
(virallisten ja epävirallisten) häirintätapauksia koskevien menettelyjen yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohtaan; |
d) |
valitusten käsittelyn yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, e, g ja h alakohtaan; |
e) |
potilastietojen käsittelyn yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan h alakohtaan; |
f) |
sisäisten tarkastusten yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, g ja h alakohtaan; |
g) |
tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien tutkimusten yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, g ja h alakohtaan; |
h) |
sisäisesti tai ulkoisella tuella (esim. EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän avulla) käsiteltyjen tietoturvatutkimusten yhteydessä, rajoitukset voivat perustua asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 1 kohdan c, d, g ja h alakohtaan. |
5. Kaikkien rajoitusten on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia, ja niissä on erityisesti otettava huomioon rekisteröityjen oikeuksia ja vapauksia koskevat riskit ja noudatettava olennaisilta osin perusoikeuksia ja -vapauksia demokraattisessa yhteiskunnassa.
Jos rajoituksen soveltamista harkitaan, on tehtävä tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden testi näiden sääntöjen perusteella. Se on dokumentoitava sisäisessä arviointimuistiossa tapauskohtaisesti vastuuvelvollisuutta varten. Testi on tehtävä myös rajoituksen soveltamisen uudelleentarkastelun yhteydessä.
Rajoitukset on poistettava heti, kun niihin oikeuttavat olosuhteet eivät enää ole voimassa. Tämä pätee etenkin, jos katsotaan, että rajoitetun oikeuden käyttö ei enää poistaisi säädetyn rajoituksen vaikutusta tai että se vaikuttaisi epäedullisesti muiden rekisteröityjen oikeuksiin tai velvollisuuksiin.
6. Lisäksi virastoa voidaan pyytää vaihtamaan rekisteröityjen henkilötietoja komission yksiköiden tai muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tai kansainvälisten järjestöjen kanssa muun muassa silloin,
a) |
kun komission yksiköt tai muut unionin toimielimet, elimet ja laitokset rajoittavat velvollisuuksiaan ja rekisteröityjen oikeuksien käyttöä muiden asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklassa tarkoitettujen säädösten perusteella tai kyseisen asetuksen IX luvun mukaisesti tai muiden unionin toimielinten, elinten ja laitosten perustamissäädösten mukaisesti; |
b) |
kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset rajoittavat velvollisuuksiaan ja rekisteröityjen oikeuksien käyttöä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (3) 23 artiklassa tarkoitettujen säädösten perusteella tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (4) 13 artiklan 3 kohdan, 15 artiklan 3 kohdan tai 16 artiklan 3 kohdan osaksi kansallista lainsäädäntöä saattavien kansallisten säädösten nojalla. |
Kun toinen viranomainen käynnistää henkilötietojen vaihdon, virasto ei sovella rajoituksia ja viraston on poistettava tai anonymisoitava tapaukseen liittyvät tiedot, mukaan lukien henkilötiedot, toimitettuaan ne kyseiselle viranomaiselle.
7. Rajoituksia koskevat tiedot ja tarvittaessa niiden perustana olevat tosiseikat ja oikeudelliset seikat sisältävät asiakirjat on pyynnöstä annettava Euroopan tietosuojavaltuutetun käyttöön.
4 artikla
Tietosuojavastaavan suorittama uudelleentarkastelu
1. Viraston on ilmoitettava tietosuojavastaavalleen ilman aiheetonta viivytystä aina, kun rekisterinpitäjä rajoittaa rekisteröityjen oikeuksien soveltamista, poistaa rajoituksen tai tarkistaa rajoituksen kestoa tämän päätöksen mukaisesti. Rekisterinpitäjän on annettava tietosuojavastaavalle pääsy kirjattuihin tietoihin, jotka sisältävät rajoituksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arvioinnin, ja dokumentoitava päivämäärä, jona tietosuojavastaavalle on ilmoitettu kirjatuista tiedoista.
2. Tietosuojavastaava voi kirjallisesti pyytää rekisterinpitäjää tarkastelemaan uudelleen rajoitusten soveltamista. Rekisterinpitäjän on kirjallisesti ilmoitettava tietosuojavastaavalle pyydetyn uudelleentarkastelun tuloksista.
3. Tietosuojavastaavan osallistuminen rajoitusmenettelyyn sekä tietojenvaihto on dokumentoitava asianmukaisella tavalla.
5 artikla
Tiedon antaminen rekisteröidyille
1. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja tässä päätöksessä esitetyin edellytyksin rekisterinpitäjä voi rajoittaa tietojen antamista tämän päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisten käsittelytoimien yhteydessä, kun se on tarpeellista ja oikeasuhteista. Tietojen antamista voidaan lykätä, se voidaan jättää tekemättä tai se voidaan evätä, jos se poistaisi käsittelytoimen vaikutuksen.
2. Kun virasto kokonaan tai osittain rajoittaa 1 kohdassa tarkoitettua tietojen antamista, sen on dokumentoitava sisäiseen arviointimuistioon rajoituksen syyt, myös rajoituksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointi sekä sen kesto.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua rajoitusta sovelletaan niin kauan kuin sen perusteet ovat voimassa.
Kun rajoituksen syyt eivät ole enää voimassa, viraston on annettava rekisteröidylle tietoa rajoitusten pääasiallisista syistä. Viraston on samalla ilmoitettava rekisteröidylle mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa.
4. Viraston on tarkasteltava rajoituksen soveltamista uudelleen vähintään kerran vuodessa sekä asiaankuuluvan menettelyn päättämisen yhteydessä. Tämän jälkeen rekisterinpitäjän on seurattava vuosittain, onko rajoitus tarpeen pitää voimassa.
6 artikla
Rekisteröidyn oikeus saada pääsy tietoihin, oikaista tietoja ja poistaa tietoja sekä rajoittaa käsittelyä
1. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja tässä päätöksessä esitetyin edellytyksin rekisterinpitäjä voi rajoittaa oikeutta saada pääsy tietoihin, oikaista tietoja, poistaa tietoja ja rajoittaa käsittelyä tämän päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisten käsittelytoimien yhteydessä, kun se on tarpeellista ja oikeasuhteista. Päätöksen 6 artiklaan sisältyviä säännöksiä ei sovelleta oikeuteen saada pääsy potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin, joiden osalta annetaan nimenomaisesti erityisiä säännöksiä jäljempänä 7 artiklassa.
2. Jos rekisteröidyt pyytävät saada käyttää käsiteltäviin henkilötietoihin pääsyä, niiden oikaisemista, niiden poistamista ja niiden käsittelyn rajoittamista koskevaa oikeuttaan yhden tai useamman erityistapauksen tai tietyn käsittelytoimen yhteydessä, virasto rajoittaa pyynnön arvioinnin vain kyseisiin henkilötietoihin.
3. Kun virasto kokonaan tai osittain rajoittaa henkilötietoihin pääsyä, niiden oikaisemista, niiden poistamista ja niiden käsittelyn rajoittamista koskevaa oikeutta, sen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a) |
sen on asianomaisen rekisteröidyn pyyntöön antamassaan vastauksessa ilmoitettava sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä sekä mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa; |
b) |
sen on dokumentoitava sisäiseen arviointimuistioon rajoituksen syyt, myös rajoituksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointi sekä sen kesto. |
Asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan mukaisesti a luetelmakohdassa tarkoitettua tietojen antamista voidaan lykätä, se voidaan jättää tekemättä tai se voidaan evätä, jos se poistaisi rajoituksen vaikutuksen.
4. Viraston on tarkasteltava rekisteröityjen oikeuksia koskevan rajoituksen soveltamista uudelleen vähintään kerran vuodessa sekä asiaankuuluvan menettelyn päättämisen yhteydessä. Sen jälkeen rekisterinpitäjän on arvioitava uudelleen tarvetta pitää rajoitus voimassa rekisteröityjen pyynnöstä.
7 artikla
Oikeus saada pääsy potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin
1. Rekisteröityjen omiin potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin pääsyä koskevan oikeuden rajoittaminen edellyttää erityissäännöksiä, joista säädetään tässä artiklassa.
2. Ellei tämän artiklan jäljempää olevissa kohdissa toisin säädetä, virasto voi rajoittaa rekisteröidyn oikeutta päästä suoraan häntä koskeviin viraston käsittelemiin henkilökohtaisiin potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin, jotka ovat luonteeltaan psykologisia tai psykiatrisia, jos pääsy tällaisiin tietoihin todennäköisesti aiheuttaa riskin rekisteröidyn terveydelle. Tämän rajoituksen on oltava oikeassa suhteessa siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä rekisteröidyn suojelemiseksi.
3. Pääsy 2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin annetaan rekisteröidyn valitsemalle lääkärille.
4. Tällaisissa tapauksissa työterveyshuolto korvaa rekisteröidylle pyynnöstä sen osan potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin pääsyn saaneen lääkärin vastaanotolla käynnistä aiheutuneista kustannuksista, jota ei ole korvattu yhteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä. Korvaus ei saa ylittää sairauskulujen korvaamista koskevissa yleisissä täytäntöönpanosäännöissä (5) määritetyn ylärajan ja yhteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä rekisteröidylle korvatun summan erotusta kyseisten sääntöjen mukaisesti.
5. Työterveyshuollon myöntämän korvauksen edellytyksenä on, että pääsyä samoihin tietoihin ja/tai asiakirjoihin ei ole jo aiemmin myönnetty.
6. Ellei tämän artiklan jäljempänä olevissa kohdissa toisin säädetä, virasto voi tapauskohtaisesti rajoittaa rekisteröidyn oikeutta saada pääsy viraston hallussa oleviin henkilökohtaisiin potilastietoihin ja/tai -asiakirjoihin erityisesti silloin, kun oikeuden käyttö vaikuttaisi epäedullisesti kyseisen rekisteröidyn tai muiden rekisteröityjen oikeuksiin tai vapauksiin.
7. Jos rekisteröidyt pyytävät saada käyttää käsiteltäviin henkilötietoihin pääsyä koskevaa oikeuttaan yhden tai useamman erityistapauksen tai tietyn käsittelytoimen yhteydessä, virasto rajoittaa pyynnön arvioinnin vain kyseisiin henkilötietoihin.
8. Kun virasto kokonaan tai osittain rajoittaa henkilökohtaisiin potilastietoihin ja/tai ‐asiakirjoihin pääsyä koskevaa oikeutta, sen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a) |
sen on asianomaisen rekisteröidyn pyyntöön antamassaan vastauksessa ilmoitettava sovelletusta rajoituksesta ja sen pääasiallisista syistä sekä mahdollisuudesta tehdä kantelu Euroopan tietosuojavaltuutetulle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja Euroopan unionin tuomioistuimessa; |
b) |
sen on dokumentoitava sisäiseen arviointimuistioon rajoituksen syyt, myös rajoituksen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden arviointi sekä sen kesto, erityisesti ilmoittamalla, kuinka oikeuden käyttö aiheuttaisi riskin rekisteröidyn terveydelle tai vaikuttaisi epäedullisesti kyseisen rekisteröidyn tai muiden rekisteröityjen oikeuksiin ja vapauksiin. |
Asetuksen (EU) 2018/1725 25 artiklan 8 kohdan mukaisesti a luetelmakohdassa tarkoitettua tietojen antamista voidaan lykätä, se voidaan jättää tekemättä tai se voidaan evätä, jos se poistaisi rajoituksen vaikutuksen.
9. Edellä 2 ja 6 kohdassa tarkoitettuja rajoituksia sovelletaan niin kauan kuin niiden perusteet ovat voimassa. Kun rajoituksen syyt eivät ole enää voimassa, rekisterinpitäjän on rekisteröityjen pyynnöstä arvioitava uudelleen tarvetta pitää rajoitus voimassa.
8 artikla
Henkilötietojen tietoturvaloukkauksista ilmoittaminen rekisteröidylle ja sähköisen viestinnän luottamuksellisuus
1. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja tässä päätöksessä esitetyin edellytyksin rekisterinpitäjä voi rajoittaa oikeutta henkilötietojen tietoturvaloukkauksista ilmoittamiseen päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisten käsittelytoimien yhteydessä, kun se on tarpeellista ja asianmukaista. Oikeutta ei kuitenkaan saa rajoittaa häirintätapauksia koskevien menettelyjen yhteydessä.
2. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja tässä päätöksessä esitetyin edellytyksin rekisterinpitäjä voi rajoittaa oikeutta sähköisen viestinnän luottamuksellisuuteen päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisten käsittelytoimien yhteydessä, kun se on tarpeellista ja asianmukaista.
3. Päätöksen 5 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa sovelletaan, jos virasto rajoittaa asetuksen (EU) 2018/1725 35 artiklassa tarkoitettua henkilötietojen tietoturvaloukkauksesta ilmoittamista rekisteröidyille tai 36 artiklassa tarkoitettua sähköisen viestinnän luottamuksellisuutta.
9 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Alicantessa 26 päivänä maaliskuuta 2020.
Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston puolesta
Jorma HANSKI
Hallintoneuvoston puheenjohtaja
(1) EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.
(2) EUVL L 154, 16.6.2017, s. 1.
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89).
(5) Komission päätös C(2007) 3195, tehty 2 päivänä heinäkuuta 2007, sairauskulujen korvaamista koskevista yleisistä täytäntöönpanosäännöistä.
Oikaisuja
27.3.2020 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 94/53 |
Oikaisu komission direktiiviin (EU) 2015/1480, annettu 28 päivänä elokuuta 2015, ilmanlaadun arvioinnissa käytettäviä vertailumenetelmiä, tietojen validointia ja näytteenottopaikkojen sijaintia koskevien sääntöjen vahvistamista koskevien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2004/107/EY ja 2008/50/EY useiden liitteiden muuttamisesta
( Euroopan unionin virallinen lehti L 226, 29. elokuuta 2015 )
Sivulla 9, liitteessä II olevassa 2 alakohdan a alakohdan i alakohdassa, jolla korvataan direktiivin 2008/50/EY liitteessä III olevan C jakson 1 kohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta:
on:
”– |
Näytteenottopään lähellä ei saa olla ilmavirtaa rajoittavia esteitä, jotka vaikuttavat ilmavirran kulkuun tuloaukon läheisyydessä (yleensä vapaa kulma vähintään 270 astetta tai 180 astetta rakennusten lähellä sijaitsevissa näytteenottopaikoissa); näytteenottolaitteen on siten yleensä sijaittava joidenkin metrien päässä rakennuksista, parvekkeista, puista ja muista esteistä ja vähintään puolen metrin päässä lähimmästä rakennuksesta, jos näytteenottopaikka edustaa ilmanlaatua rakennusten lähellä.” |
pitää olla:
”– |
Näytteenottopään lähellä ei saa olla ilmavirtaa rajoittavia esteitä, jotka vaikuttavat ilmavirran kulkuun tuloaukon läheisyydessä (yleensä vapaa kulma vähintään 270 astetta tai rakennusten lähellä sijaitsevissa näytteenottopaikoissa 180 astetta); näytteenottolaitteen on siten yleensä sijaittava joidenkin metrien päässä rakennuksista, parvekkeista, puista ja muista esteistä ja vähintään puolen metrin päässä lähimmästä rakennuksesta, jos näytteenottopaikka edustaa ilmanlaatua rakennusten lähellä.” |