ISSN 1977-0812 |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
60. vuosikerta |
|
|
Oikaisuja |
|
|
* |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
ASETUKSET
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/1 |
KOMISSION ASETUS (EU) 2017/160,
annettu 20 päivänä tammikuuta 2017,
luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksella (EY) N:o 338/97 säännellään kyseisen asetuksen liitteessä luetelluilla eläin- ja kasvilajeilla käytävää kauppaa. Sen liitteissä luetellaan lajit, jotka sisältyvät luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (jäljempänä ’yleissopimus’) liitteisiin, sekä lajit, joiden suojelun taso edellyttää, että niiden kauppaa unionista, unioniin ja unionissa säännellään tai valvotaan. |
(2) |
Johannesburgissa Etelä-Afrikassa 24 päivästä syyskuuta4 päivään lokakuuta 2016 pidetyssä seitsemännessätoista osapuolikokouksessa tehtiin yleissopimuksen liitteisiin tiettyjä muutoksia. Nämä muutokset olisi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä. |
(3) |
Seuraavat suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen I ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen A: Abronia anzuetoi, Abronia campbelli, Abronia fimbriata, Abronia frosti, Abronia meledona, Cnemaspis psychedelica, Lygodactylus williamsi, Telmatobius culeus, Polymita spp. |
(4) |
Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä II liitteeseen I, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B ja lisättävä asetuksen liitteeseen A: Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis gigantea, Manis javanica, Manis pentadactyla, Manis temminckii, Manis tetradactyla, Manis tricuspis, Macaca sylvanus, Psittacus erithacus, Shinisaurus crocodilurus, Sclerocactus blainei, Sclerocactus cloverae, Sclerocactus sileri. |
(5) |
Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä I liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä A ja lisättävä asetuksen liitteeseen B: Puma concolor coryi, Puma concolor cougar, Equus zebra zebra, Lichenostomus melanops cassidix, Ninox novaeseelandiae undulata, Crocodylus acutus (Bahía de Cispatan populaatio, johon liitetty huomautus), Crocodylus porosus (Malesian populaatiot, joihin liitetty huomautus), Dyscophus antongilii. |
(6) |
Seuraavat heimot, suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen II ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B: Capra caucasica, Abronia spp. (huomautus liitetty lajeihin Abronia aurita, Abronia gaiophantasma, Abronia montecristoi, Abronia salvadorensis ja Abronia vasconcelosii, ja lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja lajeja), Rhampholeon spp., Rieppeleon spp., Paroedura masobe, Atheris desaixi, Bitis worthingtoni, Lanthanotidae spp. (johon liitetty huomautus), Cyclanorbis elegans, Cyclanorbis senegalensis, Cycloderma aubryi, Cycloderma frenatum, Rafetus euphraticus, Trionyx triunguis, Dyscophus guineti, Dyscophus insularis, Scaphiophryne boribory, Scaphiophryne marmorata, Scaphiophryne spinosa, Paramesotriton hongkongensis, Carcharhinus falciformis (johon liitetty huomautus), Alopias spp. (johon liitetty huomautus), Mobula spp. (johon liitetty huomautus), Holacanthus clarionensis, Nautilidae spp., Beaucarnea spp., Dalbergia spp. (johon liitetty huomautus), Guibourtia demeusei (johon liitetty huomautus), Guibourtia pellegriniana (johon liitetty huomautus), Guibourtia tessmannii (johon liitetty huomautus), Pterocarpus erinaceus, Adansonia grandidieri (johon liitetty huomautus), Siphonochilus aethiopicus (johon liitetty huomautus). |
(7) |
Seuraavat lajit poistettiin yleissopimuksen liitteestä II ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B: Bison bison athabascae, Tillandsia mauryana. |
(8) |
Lajit, jotka on tähän saakka lueteltu liitteessä III, on poistettu kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä C. |
(9) |
Abronia graminea ja Salamandra algira, jotka tähän mennessä lueteltiin asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteessä D, olisi poistettava kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty yleissopimuksen liitteeseen II (Abronia graminea) ja III (Salamandra algira) seitsemännessätoista osapuolikokouksessa. |
(10) |
Joukko huomautuksia, jotka liittyvät yleissopimuksen liitteissä lueteltuihin lajeihin tai heimoihin, hyväksyttiin tai niitä muutettiin seitsemännessätoista osapuolikokouksessa, ja tämä on otettava huomioon myös asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä (huomautukset, jotka liitetty lajeihin Vicugna vicugna, Panthera leo, Crocodylus moreletti, Bulnesia sarmientoi, sukuihin Aquilaria spp. ja Gyrinops spp, sukuun Dalbergia spp., lajeihin Guibourtia demeusei, Guibourtia pellegriniana ja Guibourtia tessmannii sekä lajiin Adansonia grandidieri). |
(11) |
Unioni ei ole esittänyt varaumaa mistään mainituista muutoksista. |
(12) |
Seitsemännessätoista osapuolikokouksessa hyväksyttiin eläimille ja kasveille uusia nimistöviitteitä. |
(13) |
Yleissopimuksen liitteeseen III on hiljattain lisätty seuraavat lajit: Salamandra algira Algerian pyynnöstä; Chelydra serpentina, Apalone ferox, Apalone mutica ja Apalone spinifera Amerikan yhdysvaltojen pyynnöstä; Potamotrygon spp. (johon liitetty huomautus) ja Hypancistrus zebra Brasilian pyynnöstä; Potamotrygon constellata, Potamotrygon magdalenae, Potamotrygon motoro, Potamotrygon orbignyi, Potamotrygon schroederi, Potamotrygon scobina, Potamotrygon yepezi ja Paratrygon aiereba Kolumbian pyynnöstä. Kyseiset lajit olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen C. |
(14) |
Muutosten laajuuden vuoksi ja selvyyden lisäämiseksi on asianmukaista korvata kokonaisuudessaan asetuksen (EY) N:o 338/97 liite. |
(15) |
Näin ollen asetusta (EY) N:o 338/97 olisi muutettava. |
(16) |
Yleissopimuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ”[sopimuspuolten] kokouksessa hyväksytyt muutokset tulevat voimaan 90 päivää kokouksen jälkeen kaikkien (…) sopimuspuolien osalta (…)”. Jotta voidaan noudattaa kyseistä määräaikaa ja varmistaa tämän asetuksen liitteeseen tehtävien muutosten tuleminen voimaan ajoissa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu. |
(17) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 338/97 18 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun luonnonvaraisten kasvi- ja eläinlajien kauppaa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 338/97 liite tämän asetuksen liitteellä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Jean-Claude JUNCKER
(1) EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.
LIITE
Liitteiden A, B, C ja D tulkinta
1. |
Liitteissä A, B, C ja D lueteltuihin lajeihin viitataan
|
2. |
Lyhenteellä ”spp.” tarkoitetaan kaikkia ylempään taksoniin kuuluvia lajeja. |
3. |
Muut viittaukset lajia ylempiin taksoneihin ovat ainoastaan tiedoksi tai luokittelua varten. |
4. |
Liitteessä A lihavoituna painetut lajit on lueteltu siinä sen mukaisesti kuin ne on määrätty suojeltaviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (1) tai neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2). |
5. |
Lajia alemmista taksoneista käytetään kasvien osalta seuraavia lyhenteitä:
|
6. |
Lajin tai ylemmän taksonin kohdalle merkityillä merkeillä ”(I)”, ”(II)” ja ”(III)” viitataan niihin yleissopimuksen liitteisiin, joissa kyseiset lajit mainitaan 7, 8 ja 9 kohdan mukaisesti. Jos lajin kohdalla ei ole mitään näistä merkeistä, kyseistä lajia ei mainita yleissopimuksen liitteissä. |
7. |
Merkki ”(I)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että kyseinen laji tai ylempi taksoni mainitaan yleissopimuksen liitteessä I. |
8. |
Merkki ”(II)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että kyseinen laji tai ylempi taksoni mainitaan yleissopimuksen liitteessä II. |
9. |
Merkki ”(III)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että se mainitaan yleissopimuksen liitteessä III. Tällöin mainitaan myös maa, jonka yhteydessä laji tai ylempi taksoni on mainittu liitteessä III. |
10. |
”Lajikkeella” tarkoitetaan (teoksen International Code of Nomenclature for Cultivated Plants 8. painoksen mukaisesti) kasvilajien ryhmää, joka a) on valittu tietyn ominaisuuden tai ominaisuusyhdistelmän vuoksi, b) jossa mainitut ominaisuudet ovat on selvästi erotettavissa, yhdenmukaisia ja pysyviä ja c) joka asianmukaisesti lisättynä säilyttää kyseiset ominaisuudet. Taksonia voidaan pitää uutena lajikkeena vasta kun sen lajikenimi ja lajikkeen rajaava kuvaus on virallisesti julkaistu teoksen International Code of Nomenclature for Cultivated Plants viimeisimmässä painoksessa. |
11. |
Risteymät voidaan erityisesti sisällyttää liitteisiin, kuitenkin ainoastaan jos ne muodostavat erillisiä ja pysyviä populaatioita luonnonvaraisessa ympäristössä. Risteytettyihin eläimiin, joilla on neljässä aikaisemmassa sukupolvessa yksi tai useampi lajiyksilö, joka sisältyy liitteeseen A tai B, sovelletaan tätä asetusta samalla tavoin kuin jos ne olisivat oma laji, vaikka kyseinen risteymä ei erityisesti sisällykään liitteisiin. |
12. |
Kun laji sisältyy liitteeseen A, B tai C, myös lajin kaikki osat ja johdannaiset sisältyvät samaan liitteeseen, ellei lajin kohdalle ole lisätty huomautusta siitä, että ainoastaan tietyt osat ja johdannaiset sisältyvät liitteeseen. Edellä olevan 2 artiklan t kohdan mukaisesti merkillä ”#” ja sitä seuraavalla numerolla liitteessä B tai C olevan lajin tai ylemmän taksonin nimen kohdalla tarkoitetaan osia ja johdannaisia, jotka määritellään liitteeseen nähden tätä asetusta varten seuraavasti:
|
13. |
Jäljempänä olevat termit ja ilmaisut, joita käytetään näiden liitteiden huomautuksissa, määritellään seuraavasti: Uute Kaikki aineet, jotka on saatu suoraan kasviaineksesta fysikaalisin tai kemiallisin menetelmin valmistusprosessista riippumatta. Uute voi olla kiinteää (esim. kiteet, hartsi, hienot tai karkeat hiukkaset), puolikiinteää (esim. kumit, vahat) tai nestemäistä (esim. liuokset, tinktuurat, öljyt ja haihtuvat öljyt). Viimeistellyt pakatut tuotteet, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten Kappale- tai tukkutavarana lähetetyt tuotteet, jotka eivät vaadi lisäjalostusta, pakattuina ja loppukäyttöä tai vähittäismyyntiä varten merkittyinä ja myynti- tai käyttökunnossa kuluttajien kannalta. Jauhe Kuiva ja kiinteä aine, joka on hieno- tai karkeajakoista. Puun lastut Puu, joka on työstetty pieniksi kappaleiksi. |
14. |
Kun minkään liitteessä A olevan kasvilajin tai ylemmän kasvitaksonin nimen kohdalle ei ole lisätty huomautusta, joka merkitsisi, että sen risteymiä olisi kohdeltava 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, voidaan yhdestä tai useammasta näistä lajeista tai yhdestä tai useammasta ylemmästä taksonista keinotekoisesti lisättyä risteymää kaupata, jos sen mukana on todistus keinotekoisesta lisäyksestä, ja näiden risteymien siemeniin ja siitepölyyn (myös siitepölymyhkyihin), leikkokukkiin sekä kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa oleviin in vitro -solukkoviljelmiin tai -taimiviljelmiin, joita kuljetetaan steriileissä astioissa, ei sovelleta tätä asetusta. |
15. |
Virtsa, uloste ja ambra, jotka ovat jätteitä ja jotka saadaan eläintä käsittelemättä, eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. |
16. |
Tätä asetusta sovelletaan liitteessä D lueteltujen eläinlajien osalta ainoastaan eläviin yksilöihin ja kokonaisiin tai pääasiallisesti kokonaisiin kuolleisiin yksilöihin lukuun ottamatta niitä taksoneita, joiden kohdalle on lisätty seuraava huomautus osoittamaan, että asetusta sovelletaan myös muihin osiin ja johdannaisiin:
|
17. |
Tätä asetusta sovelletaan liitteessä D lueteltujen kasvilajien osalta ainoastaan eläviin yksilöihin lukuun ottamatta niitä taksoneita, joiden kohdalle on lisätty seuraava huomautus osoittamaan, että asetusta sovelletaan myös muihin osiin ja johdannaisiin:
|
|
Liite A |
Liite B |
Liite C |
Yleisnimi |
||||||||||||||||||||
ELÄIMISTÖ |
||||||||||||||||||||||||
CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET) |
||||||||||||||||||||||||
MAMMALIA |
|
|
|
nisäkkäät |
||||||||||||||||||||
ARTIODACTYLA |
|
|
|
sorkkaeläimet |
||||||||||||||||||||
Antilocapridae |
|
|
|
hanka-antiloopit |
||||||||||||||||||||
|
Antilocapra americana (I) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) |
|
|
hanka-antilooppi |
||||||||||||||||||||
Bovidae |
|
|
|
nautaeläimet |
||||||||||||||||||||
|
Addax nasomaculatus (I) |
|
|
saharanantilooppi |
||||||||||||||||||||
|
|
Ammotragus lervia (II) |
|
harjavuohi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Antilope cervicapra (III Nepal / Pakistan) |
besoaarigaselli |
||||||||||||||||||||
|
Bos gaurus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos frontalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) |
|
|
gauri |
||||||||||||||||||||
|
Bos mutus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos grunniens, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) |
|
|
jakki |
||||||||||||||||||||
|
Bos sauveli (I) |
|
|
kuupri |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Boselaphus tragocamelus (III Pakistan) |
nilgauantilooppi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Bubalus arnee (III Nepal) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bubalus bubalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) |
vesipuhveli |
||||||||||||||||||||
|
Bubalus depressicornis (I) |
|
|
anoa |
||||||||||||||||||||
|
Bubalus mindorensis (I) |
|
|
mindoronanoa |
||||||||||||||||||||
|
Bubalus quarlesi (I) |
|
|
vuorianoa |
||||||||||||||||||||
|
|
Budorcas taxicolor (II) |
|
takini |
||||||||||||||||||||
|
Capra falconeri (I) |
|
|
kierteissarvivuohi |
||||||||||||||||||||
|
|
Capra caucasica (II) |
|
kaukasianvuohi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Capra hircus aegagrus (III Pakistan) (Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.) |
villivuohi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Capra sibirica (III Pakistan) |
siperianvuohi |
||||||||||||||||||||
|
Capricornis milneedwardsii (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Capricornis rubidus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Capricornis sumatraensis (I) |
|
|
sumatranserovi |
||||||||||||||||||||
|
Capricornis thar (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Cephalophus brookei (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Cephalophus dorsalis (II) |
|
mustaselkäpuikkija |
||||||||||||||||||||
|
Cephalophus jentinki (I) |
|
|
isopuikkija |
||||||||||||||||||||
|
|
Cephalophus ogilbyi (II) |
|
kierteissarvipuikkija |
||||||||||||||||||||
|
|
Cephalophus silvicultor (II) |
|
keltaselkäpuikkija |
||||||||||||||||||||
|
|
Cephalophus zebra (II) |
|
juovapuikkija |
||||||||||||||||||||
|
|
Damaliscus pygargus pygargus (II) |
|
valkopäätopi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Gazella bennettii (III Pakistan) |
persiangaselli |
||||||||||||||||||||
|
Gazella cuvieri (I) |
|
|
atlasgaselli |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Gazella dorcas (III Algeria / Tunisia) |
aavikkogaselli |
||||||||||||||||||||
|
Gazella leptoceros (I) |
|
|
saharangaselli |
||||||||||||||||||||
|
Hippotragus niger variani (I) |
|
|
musta-antilooppi |
||||||||||||||||||||
|
|
Kobus leche (II) |
|
liki |
||||||||||||||||||||
|
Naemorhedus baileyi (I) |
|
|
himalajangoraali |
||||||||||||||||||||
|
Naemorhedus caudatus (I) |
|
|
kiinangoraali |
||||||||||||||||||||
|
Naemorhedus goral (I) |
|
|
goraali |
||||||||||||||||||||
|
Naemorhedus griseus (I) |
|
|
kiinangoraali |
||||||||||||||||||||
|
Nanger dama (I) |
|
|
valkopäägaselli |
||||||||||||||||||||
|
Oryx dammah (I) |
|
|
sapeliantilooppi |
||||||||||||||||||||
|
Oryx leucoryx (I) |
|
|
arabiankeihäsantilooppi |
||||||||||||||||||||
|
|
Ovis ammon (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja) |
|
argaali |
||||||||||||||||||||
|
Ovis ammon hodgsonii (I) |
|
|
tiibetinargaali |
||||||||||||||||||||
|
Ovis ammon nigrimontana (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ovis aries (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Ovis aries aries, liitteessä A olevia alalajeja ja alalajeja O. a. isphahanica, O. a. laristanica, O. a. musimon ja O. a. orientalis jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) |
|
mufloni |
||||||||||||||||||||
|
Ovis aries ophion (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Ovis aries vignei (I) |
|
|
persianlammas |
||||||||||||||||||||
|
|
Ovis canadensis (II) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) |
|
amerikanlammas |
||||||||||||||||||||
|
Pantholops hodgsonii (I) |
|
|
khiru |
||||||||||||||||||||
|
|
Philantomba monticola (II) |
|
harmaapuikkija |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pseudois nayaur (III Pakistan) |
baraali |
||||||||||||||||||||
|
Pseudoryx nghetinhensis (I) |
|
|
saola |
||||||||||||||||||||
|
Rupicapra pyrenaica ornata (II) |
|
|
apenniiniengemssi |
||||||||||||||||||||
|
|
Saiga borealis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Saiga tatarica (II) |
|
saiga-antilooppi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Tetracerus quadricornis (III Nepal) |
nelisarviantilooppi |
||||||||||||||||||||
Camelidae |
|
|
|
kamelit |
||||||||||||||||||||
|
|
Lama guanicoe (II) |
|
guanako |
||||||||||||||||||||
|
Vicugna vicugna (I) (Lukuunottamatta seuraavia populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssin populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia: [koko populaatio]; Chile: [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio] |
Vicugna vicugna (II) (Ainoastaan seuraavat populaatiot: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssien populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia [koko populaatio]; Chile [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio]; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A) (3) |
|
vikunja |
||||||||||||||||||||
Cervidae |
|
|
|
hirvieläimet |
||||||||||||||||||||
|
Axis calamianensis (I) |
|
|
kalamiankauris |
||||||||||||||||||||
|
Axis kuhlii (I) |
|
|
baweankauris |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Axis porcinus (III Pakistan (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja) |
rytökauris |
||||||||||||||||||||
|
Axis porcinus annamiticus (I) |
|
|
rytökauris (Kaakkois-Aasia) |
||||||||||||||||||||
|
Blastocerus dichotomus (I) |
|
|
suokauris |
||||||||||||||||||||
|
|
Cervus elaphus bactrianus (II) |
|
turkestaninisokauris |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cervus elaphus barbarus (III Algeria / Tunisia) |
atlasisokauris |
||||||||||||||||||||
|
Cervus elaphus hanglu (I) |
|
|
kashmirinisokauris |
||||||||||||||||||||
|
Dama dama mesopotamica (I) |
|
|
persiankauris |
||||||||||||||||||||
|
Hippocamelus spp. (I) |
|
|
hemulit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mazama temama cerasina (III Guatemala) |
|
||||||||||||||||||||
|
Muntiacus crinifrons (I) |
|
|
tummamuntjakki |
||||||||||||||||||||
|
Muntiacus vuquangensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) |
valkohäntäpeuran alalaji |
||||||||||||||||||||
|
Ozotoceros bezoarticus (I) |
|
|
pampakauris |
||||||||||||||||||||
|
|
Pudu mephistophiles (II) |
|
isopudu |
||||||||||||||||||||
|
Pudu puda (I) |
|
|
pudu |
||||||||||||||||||||
|
Rucervus duvaucelii (I) |
|
|
barasinga |
||||||||||||||||||||
|
Rucervus eldii (I) |
|
|
tamengi |
||||||||||||||||||||
Hippopotamidae |
|
|
|
virtahevot |
||||||||||||||||||||
|
|
Hexaprotodon liberiensis (II) |
|
pikkuvirtahepo |
||||||||||||||||||||
|
|
Hippopotamus amphibius (II) |
|
virtahepo |
||||||||||||||||||||
Moschidae |
|
|
|
myskikauriit |
||||||||||||||||||||
|
Moschus spp. (I) (Ainoastaan Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
Moschus spp. (II) (Lukuun ottamatta Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen A.) |
|
myskikauriit |
||||||||||||||||||||
Suidae |
|
|
|
siat |
||||||||||||||||||||
|
Babyrousa babyrussa (I) |
|
|
babirussa |
||||||||||||||||||||
|
Babyrousa bolabatuensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Babyrousa celebensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Babyrousa togeanensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Sus salvanius (I) |
|
|
pikkusika |
||||||||||||||||||||
Tayassuidae |
|
|
|
pekarit |
||||||||||||||||||||
|
|
Tayassuidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia lajeja ja Meksikon ja Yhdysvaltojen Pecari tajacu -populaatioita, jotka eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin.) |
|
pekarit |
||||||||||||||||||||
|
Catagonus wagneri (I) |
|
|
isopekari |
||||||||||||||||||||
CARNIVORA |
|
|
|
petoeläimet |
||||||||||||||||||||
Ailuridae |
|
|
|
pandat |
||||||||||||||||||||
|
Ailurus fulgens (I) |
|
|
pikkupanda |
||||||||||||||||||||
Canidae |
|
|
|
koiraeläimet |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Canis aureus (III Intia) |
kultasakaali |
||||||||||||||||||||
|
Canis lupus (I/II) (Kaikki populaatiot lukuun ottamatta Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa eläviä populaatioita. Bhutanin, Intian, Nepalin ja Pakistanin populaatiot sisältyvät liitteeseen I. Kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen II. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo) |
Canis lupus (II) (Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa elävät populaatiot. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo.) |
|
susi |
||||||||||||||||||||
|
Canis simensis. |
|
|
etiopiansakaali |
||||||||||||||||||||
|
|
Cerdocyon thous (II) |
|
ravustajakoira |
||||||||||||||||||||
|
|
Chrysocyon brachyurus (II) |
|
harjasusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Cuon alpinus (II) |
|
viidakkosusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Lycalopex culpaeus (II) |
|
isoandienkettu |
||||||||||||||||||||
|
|
Lycalopex fulvipes (II) |
|
chiloensaarenkettu |
||||||||||||||||||||
|
|
Lycalopex griseus (II) |
|
andienkettu |
||||||||||||||||||||
|
|
Lycalopex gymnocercus (II) |
|
pampakettu |
||||||||||||||||||||
|
Speothos venaticus (I) |
|
|
suokoira |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Vulpes bengalensis (III Intia) |
bengalinkettu |
||||||||||||||||||||
|
|
Vulpes cana (II) |
|
mustatäpläkettu |
||||||||||||||||||||
|
|
Vulpes zerda (II) |
|
fenekki |
||||||||||||||||||||
Eupleridae |
|
|
|
falanukit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cryptoprocta ferox (II) |
|
fossa |
||||||||||||||||||||
|
|
Eupleres goudotii (II) |
|
falanukki |
||||||||||||||||||||
|
|
Fossa fossana (II) |
|
fanaloka |
||||||||||||||||||||
Felidae |
|
|
|
kissaeläimet |
||||||||||||||||||||
|
|
Felidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.) Panthera leo (Afrikan populaatio): Vuosittainen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden osalta. Vuosittaiset vientikiintiöt Etelä-Afrikassa vankeudessa tapahtuvasta kasvatustoiminnasta saatujen kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden kaupalle vahvistetaan ja ilmoitetaan vuosittain CITES-sihteeristölle.) |
|
kissat |
||||||||||||||||||||
|
Acinonyx jubatus (I) (Elävien yksilöiden ja metsästysmuistojen vuosittaiset vientikiintiöt myönnetään seuraavasti: Botswana: 5; Namibia: 150; Zimbabwe: 50. Näiden yksilöiden kauppaan sovelletaan asetuksen 4 artiklan 1 kohtaa.) |
|
|
gepardi |
||||||||||||||||||||
|
Caracal caracal (I) (Ainoastaan Aasian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
karakali |
||||||||||||||||||||
|
Catopuma temminckii (I) |
|
|
aasiankultakissa |
||||||||||||||||||||
|
Felis nigripes (I) |
|
|
mustajalkakissa |
||||||||||||||||||||
|
Felis silvestris (II) |
|
|
villikissa |
||||||||||||||||||||
|
Leopardus geoffroyi (I) |
|
|
punankissa |
||||||||||||||||||||
|
Leopardus jacobitus (I) |
|
|
andienkissa |
||||||||||||||||||||
|
Leopardus pardalis (I) |
|
|
oselotti |
||||||||||||||||||||
|
Leopardus tigrinus (I) |
|
|
onsilla |
||||||||||||||||||||
|
Leopardus wiedii (I) |
|
|
margai |
||||||||||||||||||||
|
Lynx lynx (II) |
|
|
ilves |
||||||||||||||||||||
|
Lynx pardinus (I) |
|
|
iberianilves |
||||||||||||||||||||
|
Neofelis nebulosa (I) |
|
|
puuleopardi |
||||||||||||||||||||
|
Panthera leo persica (I) |
|
|
aasianleijona |
||||||||||||||||||||
|
Panthera onca (I) |
|
|
jaguaari |
||||||||||||||||||||
|
Panthera pardus (I) |
|
|
leopardi |
||||||||||||||||||||
|
Panthera tigris (I) |
|
|
tiikeri |
||||||||||||||||||||
|
Pardofelis marmorata (I) |
|
|
marmorikissa |
||||||||||||||||||||
|
Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (Ainoastaan Bangladeshin, Intian ja Thaimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
aasianmetsäkissa |
||||||||||||||||||||
|
Prionailurus iriomotensis (II) |
|
|
iriomotenkissa |
||||||||||||||||||||
|
Prionailurus planiceps (I) |
|
|
litteäpääkissa |
||||||||||||||||||||
|
Prionailurus rubiginosus (I) (Ainoastaan Intian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
ruostetäpläkissa |
||||||||||||||||||||
|
Puma concolor costaricensis (I) |
|
|
keskiamerikanpuuma |
||||||||||||||||||||
|
Puma yagouaroundi (I) (Ainoastaan Keski- ja Pohjois-Amerikan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
jaguarundi |
||||||||||||||||||||
|
Uncia uncia (I) |
|
|
lumileopardi |
||||||||||||||||||||
Herpestidae |
|
|
|
mangustit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes edwardsi (III Intia / Pakistan) |
mungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes fuscus (III Intia) |
intianruskomungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes javanicus (III Pakistan) |
pikkumungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes javanicus auropunctatus (III Intia) |
pikkumungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes smithii (III Intia) |
ruostemungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes urva (III Intia) |
ravustajamungo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Herpestes vitticollis (III Intia) |
juovaniskamungo |
||||||||||||||||||||
Hyaenidae |
|
|
|
hyeenat |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Hyaena hyaena (III Pakistan) |
juovahyeena |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Proteles cristata (III Botswana) |
termiittihyeena |
||||||||||||||||||||
Mephitidae |
|
|
|
skunkit |
||||||||||||||||||||
|
|
Conepatus humboldtii (II) |
|
patagonianskunkki |
||||||||||||||||||||
Mustelidae |
|
|
|
näätäeläimet |
||||||||||||||||||||
Lutrinae |
|
|
|
saukot |
||||||||||||||||||||
|
|
Lutrinae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
saukot |
||||||||||||||||||||
|
Aonyx capensis microdon (I) (Ainoastaan Kamerunin ja Nigerian populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
ravustajasaukko |
||||||||||||||||||||
|
Enhydra lutris nereis (I) |
|
|
merisaukko |
||||||||||||||||||||
|
Lontra felina (I) |
|
|
rannikkosaukko |
||||||||||||||||||||
|
Lontra longicaudis (I) |
|
|
eteläamerikansaukko |
||||||||||||||||||||
|
Lontra provocax (I) |
|
|
patagoniansaukko |
||||||||||||||||||||
|
Lutra lutra (I) |
|
|
saukko |
||||||||||||||||||||
|
Lutra nippon (I) |
|
|
japaninsaukko |
||||||||||||||||||||
|
Pteronura brasiliensis (I) |
|
|
jättisaukko |
||||||||||||||||||||
Mustelinae |
|
|
|
näädät, kärpät, hillerit, mesimäyrät |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Eira barbara (III Honduras) |
taira |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Galictis vittata (III Costa Rica) |
grisoni |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Martes flavigula (III Intia) |
kultakurkkunäätä |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Martes foina intermedia (III Intia) |
aasiankylänäätä |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Martes gwatkinsii (III Intia) |
nilgirinnäätä |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mellivora capensis (III Botswana) |
mesimäyrä |
||||||||||||||||||||
|
Mustela nigripes (I) |
|
|
mustajalkahilleri |
||||||||||||||||||||
Odobenidae |
|
|
|
mursut |
||||||||||||||||||||
|
|
Odobenus rosmarus (III Kanada) |
|
mursu |
||||||||||||||||||||
Otariidae |
|
|
|
haaremihylkeet |
||||||||||||||||||||
|
|
Arctocephalus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
haaremihylkeet |
||||||||||||||||||||
|
Arctocephalus philippii (II) |
|
|
juanfernandesinhylje |
||||||||||||||||||||
|
Arctocephalus townsendi (I) |
|
|
guadalupenhylje |
||||||||||||||||||||
Phocidae |
|
|
|
hylkeet |
||||||||||||||||||||
|
|
Mirounga leonina (II) |
|
etelänisohylje |
||||||||||||||||||||
|
Monachus spp. (I) |
|
|
munkkihylkeet |
||||||||||||||||||||
Procyonidae |
|
|
|
puolikarhut |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Bassaricyon gabbii (III Costa Rica) |
olingo |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica) |
meksikonkakomisti |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Nasua narica (III Honduras) |
valkokuonokoati |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Nasua nasua solitaria (III Uruguay) |
koati |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potos flavus (III Honduras) |
kinkaju |
||||||||||||||||||||
Ursidae |
|
|
|
karhut |
||||||||||||||||||||
|
|
Ursidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
karhut |
||||||||||||||||||||
|
Ailuropoda melanoleuca (I) |
|
|
isopanda |
||||||||||||||||||||
|
Helarctos malayanus (I) |
|
|
malajinkarhu |
||||||||||||||||||||
|
Melursus ursinus (I) |
|
|
huulikarhu |
||||||||||||||||||||
|
Tremarctos ornatus (I) |
|
|
silmälasikarhu |
||||||||||||||||||||
|
Ursus arctos (I/II) (Ainoastaan Bhutanin, Kiinan, Meksikon ja Mongolian populaatiot sekä alalaji Ursus arctos isabellinus luetellaan liitteessä I; kaikki muut populaatiot ja alalajit sisältyvät liitteeseen II.) |
|
|
karhu |
||||||||||||||||||||
|
Ursus thibetanus (I) |
|
|
kauluskarhu |
||||||||||||||||||||
Viverridae |
|
|
|
sivettieläimet |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Arctictis binturong (III Intia) |
biturongi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Civettictis civetta (III Botswana) |
afrikansivetti |
||||||||||||||||||||
|
|
Cynogale bennettii (II) |
|
vesibeletti |
||||||||||||||||||||
|
|
Hemigalus derbyanus (II) |
|
beletti |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Paguma larvata (III Intia) |
naamiopallusivetti |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Paradoxurus hermaphroditus (III Intia) |
musanki |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Paradoxurus jerdoni (III Intia) |
intianmusanki |
||||||||||||||||||||
|
|
Prionodon linsang (II) |
|
juovalinsanki |
||||||||||||||||||||
|
Prionodon pardicolor (I) |
|
|
täplälinsanki |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Viverra civettina (III Intia) |
intiansivetti |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Viverra zibetha (III Intia) |
isosivetti |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Viverricula indica (III Intia) |
pikkusivetti |
||||||||||||||||||||
CETACEA |
|
|
|
valaat |
||||||||||||||||||||
|
CETACEA spp. (I/II) (4) |
|
|
valaat |
||||||||||||||||||||
CHIROPTERA |
|
|
|
lepakot |
||||||||||||||||||||
Phyllostomidae |
|
|
|
leikot |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) |
paraguaynviiruselkä |
||||||||||||||||||||
Pteropodidae |
|
|
|
hekkolepakot |
||||||||||||||||||||
|
|
Acerodon spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
akerohekot |
||||||||||||||||||||
|
Acerodon jubatus (I) |
|
|
isoakerohekko |
||||||||||||||||||||
|
|
Pteropus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajia Pteropus brunneus.) |
|
lenkot |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus insularis (I) |
|
|
chuuklaguuninlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus livingstonii (II) |
|
|
comorosaartenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus loochoensis (I) |
|
|
lomboksaarenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus mariannus (I) |
|
|
marianasaartenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus molossinus (I) |
|
|
carolinesaartenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus pelewensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Pteropus pilosus (I) |
|
|
palausaartenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus rodricensis (II) |
|
|
rodriquezsaarenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus samoensis (I) |
|
|
samoasaartenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus tonganus (I) |
|
|
tyynenmerenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus ualanus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Pteropus voeltzkowi (II) |
|
|
pembasaarenlenkko |
||||||||||||||||||||
|
Pteropus yapensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
CINGULATA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Dasypodidae |
|
|
|
vyötiäiset |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cabassous centralis (III Costa Rica) |
keskiamerikanvyötiäinen |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cabassous tatouay (III Uruguay) |
uruguaynvyötiäinen |
||||||||||||||||||||
|
|
Chaetophractus nationi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi. Kaikki yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi ja tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan niillä käytävään kauppaan sen mukaisesti.) |
|
ylänkövyötiäinen |
||||||||||||||||||||
|
Priodontes maximus (I) |
|
|
isovyötiäinen |
||||||||||||||||||||
DASYUROMORPHIA |
|
|
|
australianpussipedot |
||||||||||||||||||||
Dasyuridae |
|
|
|
pussipedot |
||||||||||||||||||||
|
Sminthopsis longicaudata (I) |
|
|
pitkähäntäpussikko |
||||||||||||||||||||
|
Sminthopsis psammophila (I) |
|
|
dyynipussikko |
||||||||||||||||||||
DIPROTODONTIA |
|
|
|
harvaetuhampaiset |
||||||||||||||||||||
Macropodidae |
|
|
|
kengurut |
||||||||||||||||||||
|
|
Dendrolagus inustus (II) |
|
harmaapuukenguru |
||||||||||||||||||||
|
|
Dendrolagus ursinus (II) |
|
tummapuukenguru |
||||||||||||||||||||
|
Lagorchestes hirsutus (I) |
|
|
mala |
||||||||||||||||||||
|
Lagostrophus fasciatus (I) |
|
|
raitakenguru |
||||||||||||||||||||
|
Onychogalea fraenata (I) |
|
|
piikkikenguru |
||||||||||||||||||||
Phalangeridae |
|
|
|
kuskukset |
||||||||||||||||||||
|
|
Phalanger intercastellanus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Phalanger mimicus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Phalanger orientalis (II) |
|
selkäjuovakuskus |
||||||||||||||||||||
|
|
Spilocuscus kraemeri (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Spilocuscus maculatus (II) |
|
täpläkuskus |
||||||||||||||||||||
|
|
Spilocuscus papuensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Potoroidae |
|
|
|
rottakengurut |
||||||||||||||||||||
|
Bettongia spp. (I) |
|
|
kaniinikengurut |
||||||||||||||||||||
Vombatidae |
|
|
|
vompatit |
||||||||||||||||||||
|
Lasiorhinus krefftii (I) |
|
|
tummavompatti |
||||||||||||||||||||
LAGOMORPHA |
|
|
|
jäniseläimet |
||||||||||||||||||||
Leporidae |
|
|
|
jänikset ja kaniinit |
||||||||||||||||||||
|
Caprolagus hispidus (I) |
|
|
karhokaniini |
||||||||||||||||||||
|
Romerolagus diazi (I) |
|
|
tulivuorikaniini |
||||||||||||||||||||
MONOTREMATA |
|
|
|
nokkaeläimet |
||||||||||||||||||||
Tachyglossidae |
|
|
|
nokkasiilit |
||||||||||||||||||||
|
|
Zaglossus spp. (II) |
|
pitkänokkasiilit |
||||||||||||||||||||
PERAMELEMORPHIA |
|
|
|
pusselit |
||||||||||||||||||||
Peramelidae |
|
|
|
pusselit |
||||||||||||||||||||
|
Perameles bougainville (I) |
|
|
lännenpusseli |
||||||||||||||||||||
Thylacomyidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Macrotis lagotis (I) |
|
|
isokorvapusseli |
||||||||||||||||||||
PERISSODACTYLA |
|
|
|
kavioeläimet |
||||||||||||||||||||
Equidae |
|
|
|
hevoset |
||||||||||||||||||||
|
Equus africanus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa Equus asinus, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) |
|
|
afrikanvilliaasi |
||||||||||||||||||||
|
Equus grevyi (I) |
|
|
isoseepra |
||||||||||||||||||||
|
Equus hemionus (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Equus hemionus hemionus ja Equus hemionus khur on mainittu liitteessä I.) |
|
|
kulaani |
||||||||||||||||||||
|
Equus kiang (II) |
|
|
kiangi |
||||||||||||||||||||
|
Equus przewalskii (I) |
|
|
przewalskinhevonen |
||||||||||||||||||||
|
|
Equus zebra hartmannae (II) |
|
haartmanninetelänseepra |
||||||||||||||||||||
|
|
Equus zebra zebra (II) |
|
kapinetelänseepra |
||||||||||||||||||||
Rhinocerotidae |
|
|
|
sarvikuonot |
||||||||||||||||||||
|
Rhinocerotidae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyvää alalajia) |
|
|
sarvikuonot |
||||||||||||||||||||
|
|
Ceratotherium simum simum (II) (Ainoastaan Etelä-Afrikan ja Swazimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A. Ainoastaan elävien eläinten kansainvälisen kaupan sallimiseksi asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin ja metsästysmuistoiksi. Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.) |
|
isosarvikuono |
||||||||||||||||||||
Tapiridae |
|
|
|
tapiirit |
||||||||||||||||||||
|
Tapiridae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja) |
|
|
tapiirit |
||||||||||||||||||||
|
|
Tapirus terrestris (II) |
|
tapiiri |
||||||||||||||||||||
PHOLIDOTA |
|
|
|
muurahaiskävyt |
||||||||||||||||||||
Manidae |
|
|
|
muurahaiskävyt |
||||||||||||||||||||
|
|
Manis spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
muurahaiskävyt |
||||||||||||||||||||
|
Manis crassicaudata (I) |
|
|
intianmuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis culionensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Manis gigantea (I) |
|
|
isomuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis javanica (I) |
|
|
malesianmuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis pentadactyla (I) |
|
|
kiinanmuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis temminckii (I) |
|
|
savannimuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis tetradactyla (I) |
|
|
kiipijämuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
|
Manis tricuspis (I) |
|
|
metsämuurahaiskäpy |
||||||||||||||||||||
PILOSA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Bradypodidae |
|
|
|
kolmivarvaslaiskiaiset |
||||||||||||||||||||
|
|
Bradypus pygmaeus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Bradypus variegatus (II) |
|
hallavalaiskiainen |
||||||||||||||||||||
Megalonychidae |
|
|
|
kaksivarvaslaiskiaiset |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Choloepus hoffmanni (III Costa Rica) |
sierainlaiskiainen |
||||||||||||||||||||
Myrmecophagidae |
|
|
|
jurumit |
||||||||||||||||||||
|
|
Myrmecophaga tridactyla (II) |
|
jurumi |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Tamandua mexicana (III Guatemala) |
meksikontamandua |
||||||||||||||||||||
PRIMATES |
|
|
|
kädelliset |
||||||||||||||||||||
|
|
PRIMATES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kädelliset |
||||||||||||||||||||
Atelidae |
|
|
|
hämähäkkiapinat |
||||||||||||||||||||
|
Alouatta coibensis (I) |
|
|
coibanmölyapina |
||||||||||||||||||||
|
Alouatta palliata (I) |
|
|
tummamölyapina |
||||||||||||||||||||
|
Alouatta pigra (I) |
|
|
vaippamölyapina |
||||||||||||||||||||
|
Ateles geoffroyi frontatus (I) |
|
|
mustaotsahämähäkkiapina |
||||||||||||||||||||
|
Ateles geoffroyi ornatus (I) |
|
|
pusuhämähäkkiapina |
||||||||||||||||||||
|
Brachyteles arachnoides (I) |
|
|
muriki |
||||||||||||||||||||
|
Brachyteles hypoxanthus (I) |
|
|
muriki |
||||||||||||||||||||
|
Oreonax flavicauda (I) |
|
|
punavilla-apina |
||||||||||||||||||||
Cebidae |
|
|
|
kierteishäntäapinat |
||||||||||||||||||||
|
Callimico goeldii (I) |
|
|
hyppytamariini |
||||||||||||||||||||
|
Callithrix aurita (I) |
|
|
bambumarmosetti |
||||||||||||||||||||
|
Callithrix flaviceps (I) |
|
|
ruskopäämarmosetti |
||||||||||||||||||||
|
Leontopithecus spp. (I) |
|
|
leijonatamariinit |
||||||||||||||||||||
|
Saguinus bicolor (I) |
|
|
korvatamariini |
||||||||||||||||||||
|
Saguinus geoffroyi (I) |
|
|
suikkatamariini |
||||||||||||||||||||
|
Saguinus leucopus (I) |
|
|
valkojalkatamariini |
||||||||||||||||||||
|
Saguinus martinsi (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Saguinus oedipus (I) |
|
|
töyhtötamariini |
||||||||||||||||||||
|
Saimiri oerstedii (I) |
|
|
panamansaimiri |
||||||||||||||||||||
Cercopithecidae |
|
|
|
häntäapinat |
||||||||||||||||||||
|
Cercocebus galeritus (I) |
|
|
tanajoenmangabi |
||||||||||||||||||||
|
Cercopithecus diana (I) |
|
|
valkopartamarakatti |
||||||||||||||||||||
|
Cercopithecus roloway (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Cercopithecus solatus (II) |
|
|
kultahäntämarakatti |
||||||||||||||||||||
|
Colobus satanas (II) |
|
|
mustagueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Macaca silenus (I) |
|
|
partamakaki |
||||||||||||||||||||
|
Macaca sylvanus (I) |
|
|
berberiapina, magotti |
||||||||||||||||||||
|
Mandrillus leucophaeus (I) |
|
|
drilli |
||||||||||||||||||||
|
Mandrillus sphinx (I) |
|
|
mandrilli |
||||||||||||||||||||
|
Nasalis larvatus (I) |
|
|
nenäapina |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus foai (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus gordonorum (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus kirkii (I) |
|
|
sansibaringueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus pennantii (II) |
|
|
kongonruostegueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus preussi (II) |
|
|
ruostegueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus rufomitratus (I) |
|
|
tananruostegueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus tephrosceles (II) |
|
|
ugandangueretsa |
||||||||||||||||||||
|
Piliocolobus tholloni (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Presbytis potenziani (I) |
|
|
mentawainsureli |
||||||||||||||||||||
|
Pygathrix spp. (I) |
|
|
pystynenäapinat |
||||||||||||||||||||
|
Rhinopithecus spp. (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus ajax (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus dussumieri (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus entellus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus hector (I) |
|
|
hanumaani |
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus hypoleucos (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus priam (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Semnopithecus schistaceus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Simias concolor (I) |
|
|
nykerönenäapina |
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus delacouri (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus francoisi (II) |
|
|
kiinanlanguri |
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus geei (I) |
|
|
kultalanguri |
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus hatinhensis (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus johnii (II) |
|
|
nilgirinlanguri |
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus laotum (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus pileatus (I) |
|
|
lakkilanguri |
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus poliocephalus (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Trachypithecus shortridgei (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
Cheirogaleidae |
|
|
|
pikkumakit |
||||||||||||||||||||
|
Cheirogaleidae spp. (I) |
|
|
pikkumakit |
||||||||||||||||||||
Daubentoniidae |
|
|
|
ai-ait |
||||||||||||||||||||
|
Daubentonia madagascariensis (I) |
|
|
ai-ai |
||||||||||||||||||||
Hominidae |
|
|
|
isot ihmisapinat |
||||||||||||||||||||
|
Gorilla beringei (I) |
|
|
idängorilla |
||||||||||||||||||||
|
Gorilla gorilla (I) |
|
|
lännengorilla |
||||||||||||||||||||
|
Pan spp. (I) |
|
|
simpanssit |
||||||||||||||||||||
|
Pongo abelii (I) |
|
|
sumatranoranki |
||||||||||||||||||||
|
Pongo pygmaeus (I) |
|
|
borneonoranki |
||||||||||||||||||||
Hylobatidae |
|
|
|
gibbonit |
||||||||||||||||||||
|
Hylobatidae spp. (I) |
|
|
gibbonit |
||||||||||||||||||||
Indriidae |
|
|
|
indrit |
||||||||||||||||||||
|
Indriidae spp. (I) |
|
|
indrit |
||||||||||||||||||||
Lemuridae |
|
|
|
makit |
||||||||||||||||||||
|
Lemuridae spp. (I) |
|
|
makit |
||||||||||||||||||||
Lepilemuridae |
|
|
|
hoikkamakit |
||||||||||||||||||||
|
Lepilemuridae spp. (I) |
|
|
hoikkamakit |
||||||||||||||||||||
Lorisidae |
|
|
|
lorit |
||||||||||||||||||||
|
Nycticebus spp. (I) |
|
|
hidaslorit |
||||||||||||||||||||
Pitheciidae |
|
|
|
sakiapinat |
||||||||||||||||||||
|
Cacajao spp. (I) |
|
|
uakarit |
||||||||||||||||||||
|
Callicebus barbarabrownae (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Callicebus melanochir (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Callicebus nigrifrons (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Callicebus personatus (II) |
|
|
naamiotiti |
||||||||||||||||||||
|
Chiropotes albinasus (I) |
|
|
valkonenäsaki |
||||||||||||||||||||
Tarsiidae |
|
|
|
kummittelijat |
||||||||||||||||||||
|
Tarsius spp. (II) |
|
|
kummittelijat |
||||||||||||||||||||
PROBOSCIDEA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Elephantidae |
|
|
|
norsut |
||||||||||||||||||||
|
Elephas maximus (I) |
|
|
aasiannorsu |
||||||||||||||||||||
|
Loxodonta africana (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B) |
Loxodonta africana (II) (Ainoastaan Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot (5); kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A.) |
|
afrikannorsu |
||||||||||||||||||||
RODENTIA |
|
|
|
jyrsijät |
||||||||||||||||||||
Chinchillidae |
|
|
|
tsinsillat |
||||||||||||||||||||
|
Chinchilla spp. (I) (Asetusta ei sovelleta tuotantoeläinyksilöihin) |
|
|
tsinsillat |
||||||||||||||||||||
Cuniculidae |
|
|
|
pakat |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cuniculus paca (III Honduras) |
paka |
||||||||||||||||||||
Dasyproctidae |
|
|
|
agutit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Dasyprocta punctata (III Honduras) |
väliamerikanaguti |
||||||||||||||||||||
Erethizontidae |
|
|
|
amerikanpiikiköt |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Sphiggurus mexicanus (III Honduras) |
meksikonpiikikkö |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Sphiggurus spinosus (III Uruguay) |
parananpiikikkö |
||||||||||||||||||||
Hystricidae |
|
|
|
piikikkäät |
||||||||||||||||||||
|
Hystrix cristata |
|
|
piikikäs, piikkisika |
||||||||||||||||||||
Muridae |
|
|
|
varsinaiset hiiret ja rotat |
||||||||||||||||||||
|
Leporillus conditor (I) |
|
|
isotikkurotta |
||||||||||||||||||||
|
Pseudomys fieldi praeconis (I) |
|
|
aavikkohiiruli |
||||||||||||||||||||
|
Xeromys myoides (I) |
|
|
valevesirotta |
||||||||||||||||||||
|
Zyzomys pedunculatus (I) |
|
|
australianaavikkorotta |
||||||||||||||||||||
Sciuridae |
|
|
|
oravat |
||||||||||||||||||||
|
Cynomys mexicanus (I) |
|
|
meksikonpreerikko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Marmota caudata (III Intia) |
pitkähäntämurmeli |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Marmota himalayana (III Intia) |
himalajanmurmeli |
||||||||||||||||||||
|
|
Ratufa spp. (II) |
|
aasianjättioravat |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Sciurus deppei (III Costa Rica) |
panamanorava |
||||||||||||||||||||
SCANDENTIA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
SCANDENTIA spp. (II) |
|
tupaijat eli puupäästäiset |
||||||||||||||||||||
SIRENIA |
|
|
|
seireenieläimet |
||||||||||||||||||||
Dugongidae |
|
|
|
dugongit |
||||||||||||||||||||
|
Dugong dugon (I) |
|
|
dugongi |
||||||||||||||||||||
Trichechidae |
|
|
|
manaatit |
||||||||||||||||||||
|
Trichechus inunguis (I) |
|
|
amazonianmanaatti |
||||||||||||||||||||
|
Trichechus manatus (I) |
|
|
lamantiini |
||||||||||||||||||||
|
Trichechus senegalensis (I) |
|
|
afrikanmanaatti |
||||||||||||||||||||
AVES |
|
|
|
linnut |
||||||||||||||||||||
ANSERIFORMES |
|
|
|
sorsalinnut |
||||||||||||||||||||
Anatidae |
|
|
|
sorsat |
||||||||||||||||||||
|
Anas aucklandica (I) |
|
|
uudenseelannintavi |
||||||||||||||||||||
|
|
Anas bernieri (II) |
|
madagaskarintavi |
||||||||||||||||||||
|
Anas chlorotis (I) |
|
|
ruskotavi |
||||||||||||||||||||
|
|
Anas formosa (II) |
|
siperiantavi |
||||||||||||||||||||
|
Anas laysanensis (I) |
|
|
laysaninsorsa |
||||||||||||||||||||
|
Anas nesiotis (I) |
|
|
dentintavi |
||||||||||||||||||||
|
Anas querquedula |
|
|
heinätavi |
||||||||||||||||||||
|
Asarcornis scutulata (I) |
|
|
sumatransorsa |
||||||||||||||||||||
|
Aythya innotata |
|
|
madagaskarinsotka |
||||||||||||||||||||
|
Aythya nyroca |
|
|
ruskosotka |
||||||||||||||||||||
|
Branta canadensis leucopareia (I) |
|
|
aleuttienkanadanhanhi |
||||||||||||||||||||
|
Branta ruficollis (II) |
|
|
punakaulahanhi |
||||||||||||||||||||
|
Branta sandvicensis (I) |
|
|
havaijinhanhi |
||||||||||||||||||||
|
|
Coscoroba coscoroba (II) |
|
ankkajoutsen |
||||||||||||||||||||
|
|
Cygnus melancoryphus (II) |
|
mustakaulajoutsen |
||||||||||||||||||||
|
|
Dendrocygna arborea (II) |
|
karibianviheltäjäsorsa |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Dendrocygna autumnalis (III Honduras) |
punaviheltäjäsorsa |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Dendrocygna bicolor (III Honduras) |
ruskoviheltäjäsorsa |
||||||||||||||||||||
|
Mergus octosetaceus |
|
|
brasiliankoskelo |
||||||||||||||||||||
|
Oxyura leucocephala (II) |
|
|
valkopääsorsa |
||||||||||||||||||||
|
Rhodonessa caryophyllacea (Mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) |
|
|
ruusupääsorsa |
||||||||||||||||||||
|
|
Sarkidiornis melanotos (II) |
|
kyhmysorsa |
||||||||||||||||||||
|
Tadorna cristata |
|
|
amurinsorsa |
||||||||||||||||||||
APODIFORMES |
|
|
|
kiitäjälinnut |
||||||||||||||||||||
Trochilidae |
|
|
|
kolibrit |
||||||||||||||||||||
|
|
Trochilidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kolibrit |
||||||||||||||||||||
|
Glaucis dohrnii (I) |
|
|
brasiliankaarikolibri |
||||||||||||||||||||
CHARADRIIFORMES |
|
|
|
rantalinnut |
||||||||||||||||||||
Burhinidae |
|
|
|
paksujalat |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Burhinus bistriatus (III Guatemala) |
amerikanpaksujalka |
||||||||||||||||||||
Laridae |
|
|
|
lokit |
||||||||||||||||||||
|
Larus relictus (I) |
|
|
mongolianlokki |
||||||||||||||||||||
Scolopacidae |
|
|
|
kurpat |
||||||||||||||||||||
|
Numenius borealis (I) |
|
|
eskimokuovi |
||||||||||||||||||||
|
Numenius tenuirostris (I) |
|
|
kaitanokkakuovi |
||||||||||||||||||||
|
Tringa guttifer (I) |
|
|
täpläviklo |
||||||||||||||||||||
CICONIIFORMES |
|
|
|
haikaralinnut |
||||||||||||||||||||
Ardeidae |
|
|
|
haikarat |
||||||||||||||||||||
|
Ardea alba |
|
|
jalohaikara |
||||||||||||||||||||
|
Bubulcus ibis |
|
|
lehmähaikara |
||||||||||||||||||||
|
Egretta garzetta |
|
|
silkkihaikara |
||||||||||||||||||||
Balaenicipitidae |
|
|
|
kenkänokat |
||||||||||||||||||||
|
|
Balaeniceps rex (II) |
|
kenkänokka |
||||||||||||||||||||
Ciconiidae |
|
|
|
kattohaikarat |
||||||||||||||||||||
|
Ciconia boyciana (I) |
|
|
idänkattohaikara |
||||||||||||||||||||
|
Ciconia nigra (II) |
|
|
mustahaikara |
||||||||||||||||||||
|
Ciconia stormi |
|
|
borneonpiispahaikara |
||||||||||||||||||||
|
Jabiru mycteria (I) |
|
|
jabiru |
||||||||||||||||||||
|
Leptoptilos dubius |
|
|
assaminmarabu |
||||||||||||||||||||
|
Mycteria cinerea (I) |
|
|
sundaniibishaikara |
||||||||||||||||||||
Phoenicopteridae |
|
|
|
flamingot |
||||||||||||||||||||
|
|
Phoenicopteridae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
flamingot |
||||||||||||||||||||
|
Phoenicopterus ruber (II) |
|
|
karibianflamingo |
||||||||||||||||||||
Threskiornithidae |
|
|
|
iibikset |
||||||||||||||||||||
|
|
Eudocimus ruber (II) |
|
rubiini-iibis |
||||||||||||||||||||
|
Geronticus calvus (II) |
|
|
kaljuiibis |
||||||||||||||||||||
|
Geronticus eremita (I) |
|
|
töyhtöiibis |
||||||||||||||||||||
|
Nipponia nippon (I) |
|
|
japaniniibis |
||||||||||||||||||||
|
Platalea leucorodia (II) |
|
|
kapustahaikara |
||||||||||||||||||||
|
Pseudibis gigantea |
|
|
jätti-iibis |
||||||||||||||||||||
COLUMBIFORMES |
|
|
|
kyyhkylinnut |
||||||||||||||||||||
Columbidae |
|
|
|
kyyhkyt |
||||||||||||||||||||
|
Caloenas nicobarica (I) |
|
|
hartiahuivikyyhky |
||||||||||||||||||||
|
Claravis godefrida |
|
|
brasilianmaakyyhky |
||||||||||||||||||||
|
Columba livia |
|
|
kalliokyyhky |
||||||||||||||||||||
|
Ducula mindorensis (I) |
|
|
mindoronkeisarikyyhky |
||||||||||||||||||||
|
|
Gallicolumba luzonica (II) |
|
luzoninhaavakyyhky |
||||||||||||||||||||
|
|
Goura spp. (II) |
|
kruunukyyhkyt |
||||||||||||||||||||
|
Leptotila wellsi |
|
|
granadanjuoksukyyhky |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Nesoenas mayeri (III Mauritius) |
mauritiuksenkyyhky |
||||||||||||||||||||
|
Streptopelia turtur |
|
|
turturikyyhky |
||||||||||||||||||||
CORACIIFORMES |
|
|
|
säihkynokat |
||||||||||||||||||||
Bucerotidae |
|
|
|
sarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
|
Aceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kurttusarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
Aceros nipalensis (I) |
|
|
kiilasarvinokka |
||||||||||||||||||||
|
|
Anorrhinus spp. (II) |
|
sarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
|
Anthracoceros spp. (II) |
|
lippasarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
|
Berenicornis spp. (II) |
|
myssysarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
|
Buceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kaksisarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
Buceros bicornis (I) |
|
|
keisarisarvinokka |
||||||||||||||||||||
|
|
Penelopides spp. (II) |
|
filippiiniensarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
Rhinoplax vigil (I) |
|
|
naurusarvinokka |
||||||||||||||||||||
|
|
Rhyticeros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
uurresarvinokat |
||||||||||||||||||||
|
Rhyticeros subruficollis (I) |
|
|
thaimaansarvinokka |
||||||||||||||||||||
CUCULIFORMES |
|
|
|
käkilinnut |
||||||||||||||||||||
Musophagidae |
|
|
|
turakot |
||||||||||||||||||||
|
|
Tauraco spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
metsäturakot |
||||||||||||||||||||
|
Tauraco bannermani (II) |
|
|
kameruninturako |
||||||||||||||||||||
FALCONIFORMES |
|
|
|
petolinnut |
||||||||||||||||||||
|
|
FALCONIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; lukuun ottamatta yhtä liitteeseen C sisältyvää Cathartidae-heimoon kuuluvaa lajia; muut Cathartidae-heimoon kuuluvat lajit eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin; ja lukuun ottamatta lajia Caracara lutosa) |
|
petolinnut |
||||||||||||||||||||
Accipitridae |
|
|
|
haukat |
||||||||||||||||||||
|
Accipiter brevipes (II) |
|
|
sirovarpushaukka |
||||||||||||||||||||
|
Accipiter gentilis (II) |
|
|
kanahaukka |
||||||||||||||||||||
|
Accipiter nisus (II) |
|
|
varpushaukka |
||||||||||||||||||||
|
Aegypius monachus (II) |
|
|
munkkikorppikotka |
||||||||||||||||||||
|
Aquila adalberti (I) |
|
|
iberiankeisarikotka |
||||||||||||||||||||
|
Aquila chrysaetos (II) |
|
|
maakotka |
||||||||||||||||||||
|
Aquila clanga (II) |
|
|
kiljukotka |
||||||||||||||||||||
|
Aquila heliaca (I) |
|
|
keisarikotka |
||||||||||||||||||||
|
Aquila pomarina (II) |
|
|
pikkukiljukotka |
||||||||||||||||||||
|
Buteo buteo (II) |
|
|
hiirihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Buteo lagopus (II) |
|
|
piekana |
||||||||||||||||||||
|
Buteo rufinus (II) |
|
|
arohiirihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) |
|
|
kuubanväkänokkahaukka |
||||||||||||||||||||
|
Circaetus gallicus (II) |
|
|
käärmekotka |
||||||||||||||||||||
|
Circus aeruginosus (II) |
|
|
ruskosuohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Circus cyaneus (II) |
|
|
sinisuohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Circus macrourus (II) |
|
|
arosuohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Circus pygargus (II) |
|
|
niittysuohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Elanus caeruleus (II) |
|
|
liitohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Eutriorchis astur (II) |
|
|
madagaskarinkäärmehaukka |
||||||||||||||||||||
|
Gypaetus barbatus (II) |
|
|
partakorppikotka |
||||||||||||||||||||
|
Gyps fulvus (II) |
|
|
hanhikorppikotka |
||||||||||||||||||||
|
Haliaeetus spp. (I/II) (Laji Haliaeetus albicilla mainitaan liitteessä I; muut lajit luetellaan liitteessä II.) |
|
|
merikotkat |
||||||||||||||||||||
|
Harpia harpyja (I) |
|
|
harpyija |
||||||||||||||||||||
|
Hieraaetus fasciatus (II) |
|
|
vuorikotka |
||||||||||||||||||||
|
Hieraaetus pennatus (II) |
|
|
pikkukotka |
||||||||||||||||||||
|
Leucopternis occidentalis (II) |
|
|
ecuadorinviidakkohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Milvus migrans (II) (lukuun ottamatta alalajia Milvus migrans lineatus, joka sisältyy liitteeseen B) |
|
|
haarahaukka |
||||||||||||||||||||
|
Milvus milvus (II) |
|
|
isohaarahaukka |
||||||||||||||||||||
|
Neophron percnopterus (II) |
|
|
pikkukorppikotka |
||||||||||||||||||||
|
Pernis apivorus (II) |
|
|
mehiläishaukka |
||||||||||||||||||||
|
Pithecophaga jefferyi (I) |
|
|
filippiinienkotka |
||||||||||||||||||||
Cathartidae |
|
|
|
kondorit |
||||||||||||||||||||
|
Gymnogyps californianus (I) |
|
|
kaliforniankondori |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Sarcoramphus papa (III Honduras) |
kuningaskondori |
||||||||||||||||||||
|
Vultur gryphus (I) |
|
|
andienkondori |
||||||||||||||||||||
Falconidae |
|
|
|
jalohaukat |
||||||||||||||||||||
|
Falco araeus (I) |
|
|
seychellientuulihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco biarmicus (II) |
|
|
keltapäähaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco cherrug (II) |
|
|
aavikkohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco columbarius (II) |
|
|
ampuhaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco eleonorae (II) |
|
|
välimerenhaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco jugger (I) |
|
|
intianjalohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco naumanni (II) |
|
|
pikkutuulihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco newtoni (I) (Ainoastaan Seychellien populaatio) |
|
|
madagaskarintuulihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco pelegrinoides (I) |
|
|
arabihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco peregrinus (I) |
|
|
muuttohaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco punctatus (I) |
|
|
mauritiuksentuulihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco rusticolus (I) |
|
|
tunturihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco subbuteo (II) |
|
|
nuolihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco tinnunculus (II) |
|
|
tuulihaukka |
||||||||||||||||||||
|
Falco vespertinus (II) |
|
|
punajalkahaukka |
||||||||||||||||||||
Pandionidae |
|
|
|
sääkset |
||||||||||||||||||||
|
Pandion haliaetus (II) |
|
|
sääksi (kalasääksi) |
||||||||||||||||||||
GALLIFORMES |
|
|
|
kanalinnut |
||||||||||||||||||||
Cracidae |
|
|
|
hokot |
||||||||||||||||||||
|
Crax alberti (III Kolumbia) |
|
|
sininokkahokko |
||||||||||||||||||||
|
Crax blumenbachii (I) |
|
|
punanokkahokko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Crax daubentoni (III Kolumbia) |
keltaliuskahokko |
||||||||||||||||||||
|
|
Crax fasciolata |
|
kaljunaamahokko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Crax globulosa (III Kolumbia) |
punahelttahokko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Crax rubra (III Kolumbia / Costa Rica / Guatemala / Honduras) |
aarnihokko |
||||||||||||||||||||
|
Mitu mitu (I) |
|
|
alagoasinhokko |
||||||||||||||||||||
|
Oreophasis derbianus (I) |
|
|
sarvisaku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Ortalis vetula (III Guatemala / Honduras) |
jukataninkaklattaja |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pauxi pauxi (III Kolumbia) |
venezuelankypärähokko |
||||||||||||||||||||
|
Penelope albipennis (I) |
|
|
perunsaku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Penelope purpurascens (III Honduras) |
isosaku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Penelopina nigra (III Guatemala) |
ylänkösaku |
||||||||||||||||||||
|
Pipile jacutinga (I) |
|
|
mustaotsasaku |
||||||||||||||||||||
|
Pipile pipile (I) |
|
|
trinidadinsaku |
||||||||||||||||||||
Megapodiidae |
|
|
|
isojalkakanat |
||||||||||||||||||||
|
Macrocephalon maleo (I) |
|
|
vasarapääkana |
||||||||||||||||||||
Phasianidae |
|
|
|
aitokanat |
||||||||||||||||||||
|
|
Argusianus argus (II) |
|
argusfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Catreus wallichii (I) |
|
|
harmaafasaani |
||||||||||||||||||||
|
Colinus virginianus ridgwayi (I) |
|
|
sonoranpeltoviiriäinen |
||||||||||||||||||||
|
Crossoptilon crossoptilon (I) |
|
|
valkokorvafasaani |
||||||||||||||||||||
|
Crossoptilon mantchuricum (I) |
|
|
ruskokorvafasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Gallus sonneratii (II) |
|
harmaaviidakkokana |
||||||||||||||||||||
|
|
Ithaginis cruentus (II) |
|
verifasaani |
||||||||||||||||||||
|
Lophophorus impejanus (I) |
|
|
töyhtöloistofasaani |
||||||||||||||||||||
|
Lophophorus lhuysii (I) |
|
|
kiinanloistofasaani |
||||||||||||||||||||
|
Lophophorus sclateri (I) |
|
|
loistofasaani |
||||||||||||||||||||
|
Lophura edwardsi (I) |
|
|
annaminfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Lophura hatinhensis |
|
vietnaminfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Lophura leucomelanos (III Pakistan) |
teräsfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Lophura swinhoii (I) |
|
|
taiwaninfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Meleagris ocellata (III Guatemala) |
jukataninkalkkuna |
||||||||||||||||||||
|
Odontophorus strophium |
|
|
kolumbianviiriäinen |
||||||||||||||||||||
|
Ophrysia superciliosa |
|
|
himalajanviiriäisfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pavo cristatus (III Pakistan) |
riikinkukko |
||||||||||||||||||||
|
|
Pavo muticus (II) |
|
viherriikinkukko |
||||||||||||||||||||
|
|
Polyplectron bicalcaratum (II) |
|
harmaatäpläfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Polyplectron germaini (II) |
|
vietnamintäpläfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Polyplectron malacense (II) |
|
malesiantäpläfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Polyplectron napoleonis (I) |
|
|
palawanintäpläfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Polyplectron schleiermacheri (II) |
|
borneontäpläfasaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pucrasia macrolopha (III Pakistan) |
töyhtöfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Rheinardia ocellata (I) |
|
|
harja-argusfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Syrmaticus ellioti (I) |
|
|
peruukkifasaani |
||||||||||||||||||||
|
Syrmaticus humiae (I) |
|
|
burmanfasaani |
||||||||||||||||||||
|
Syrmaticus mikado (I) |
|
|
mikadofasaani |
||||||||||||||||||||
|
Tetraogallus caspius (I) |
|
|
kaspianlumikana |
||||||||||||||||||||
|
Tetraogallus tibetanus (I) |
|
|
tiibetinlumikana |
||||||||||||||||||||
|
Tragopan blythii (I) |
|
|
burmantragopaani |
||||||||||||||||||||
|
Tragopan caboti (I) |
|
|
kiinantragopaani |
||||||||||||||||||||
|
Tragopan melanocephalus (I) |
|
|
kashmirintragopaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Tragopan satyra (III Nepal) |
satyyritragopaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Tympanuchus cupido attwateri (II) |
|
preeriakana, eteläisen USA:n alalaji |
||||||||||||||||||||
GRUIFORMES |
|
|
|
kurkilinnut |
||||||||||||||||||||
Gruidae |
|
|
|
kurjet |
||||||||||||||||||||
|
|
Gruidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kurjet |
||||||||||||||||||||
|
Grus americana (I) |
|
|
trumpettikurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus canadensis (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla on mainittu liitteessä I.) |
|
|
hietakurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus grus (II) |
|
|
kurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus japonensis (I) |
|
|
mantsuriankurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus leucogeranus (I) |
|
|
lumikurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus monacha (I) |
|
|
munkkikurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus nigricollis (I) |
|
|
mustakaulakurki |
||||||||||||||||||||
|
Grus vipio (I) |
|
|
silmälasikurki |
||||||||||||||||||||
Otididae |
|
|
|
trapit |
||||||||||||||||||||
|
|
Otididae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
trapit |
||||||||||||||||||||
|
Ardeotis nigriceps (I) |
|
|
intiantrappi |
||||||||||||||||||||
|
Chlamydotis macqueenii (I) |
|
|
idänkaulustrappi |
||||||||||||||||||||
|
Chlamydotis undulata (I) |
|
|
lännenkaulustrappi |
||||||||||||||||||||
|
Houbaropsis bengalensis (I) |
|
|
bengalintrappi |
||||||||||||||||||||
|
Otis tarda (II) |
|
|
isotrappi |
||||||||||||||||||||
|
Sypheotides indicus (II) |
|
|
intianpikkutrappi |
||||||||||||||||||||
|
Tetrax tetrax (II) |
|
|
pikkutrappi |
||||||||||||||||||||
Rallidae |
|
|
|
rantakanat |
||||||||||||||||||||
|
Gallirallus sylvestris (I) |
|
|
ruskoluhtakana |
||||||||||||||||||||
Rhynochetidae |
|
|
|
kagut |
||||||||||||||||||||
|
Rhynochetos jubatus (I) |
|
|
kagu |
||||||||||||||||||||
PASSERIFORMES |
|
|
|
varpuslinnut |
||||||||||||||||||||
Atrichornithidae |
|
|
|
tiheikkölaulajat |
||||||||||||||||||||
|
Atrichornis clamosus (I) |
|
|
isotiheikkölaulaja |
||||||||||||||||||||
Cotingidae |
|
|
|
kotingat |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cephalopterus ornatus (III Kolumbia) |
röyhelökotinga |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cephalopterus penduliger (III Kolumbia) |
käpyröyhelökotinga |
||||||||||||||||||||
|
Cotinga maculata (I) |
|
|
vyökotinga |
||||||||||||||||||||
|
|
Rupicola spp. (II) |
|
harjakotinga |
||||||||||||||||||||
|
Xipholena atropurpurea (I) |
|
|
valkosiipikotinga |
||||||||||||||||||||
Emberizidae |
|
|
|
sirkut, tangarat |
||||||||||||||||||||
|
|
Gubernatrix cristata (II) |
|
pikitöyhtökardinaali |
||||||||||||||||||||
|
|
Paroaria capitata (II) |
|
punapääkardinaali |
||||||||||||||||||||
|
|
Paroaria coronata (II) |
|
liekkipääkardinaali |
||||||||||||||||||||
|
|
Tangara fastuosa (II) |
|
palettitangara |
||||||||||||||||||||
Estrildidae |
|
|
|
loistopeipot |
||||||||||||||||||||
|
|
Amandava formosa (II) |
|
vihertiikeripeippo |
||||||||||||||||||||
|
|
Lonchura fuscata |
|
timorinriisipeippo |
||||||||||||||||||||
|
|
Lonchura oryzivora (II) |
|
riisipeippo |
||||||||||||||||||||
|
|
Poephila cincta cincta (II) |
|
itäaustraliannyökyttäjäpeippo |
||||||||||||||||||||
Fringillidae |
|
|
|
peipot |
||||||||||||||||||||
|
Carduelis cucullata (I) |
|
|
tulitikli |
||||||||||||||||||||
|
|
Carduelis yarrellii (II) |
|
brasilianvihervarpunen |
||||||||||||||||||||
Hirundinidae |
|
|
|
pääskyt |
||||||||||||||||||||
|
Pseudochelidon sirintarae (I) |
|
|
aasianjokipääsky |
||||||||||||||||||||
Icteridae |
|
|
|
turpiaalit |
||||||||||||||||||||
|
Xanthopsar flavus (I) |
|
|
laplatanturpiaali |
||||||||||||||||||||
Meliphagidae |
|
|
|
mesikot |
||||||||||||||||||||
|
|
Lichenostomus melanops cassidix (II) |
|
victoriankultakruunumesikko |
||||||||||||||||||||
Muscicapidae |
|
|
|
siepot |
||||||||||||||||||||
|
Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) |
|
|
rodriquezinkerttunen |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyornis ruckii (II) |
|
malesiansinisieppo |
||||||||||||||||||||
|
Dasyornis broadbenti litoralis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) |
|
|
länsiaustralianisosukasmaluri |
||||||||||||||||||||
|
Dasyornis longirostris (I) |
|
|
lännensukasmaluri |
||||||||||||||||||||
|
|
Garrulax canorus (II) |
|
naurutimali |
||||||||||||||||||||
|
|
Garrulax taewanus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Leiothrix argentauris (II) |
|
hopeakorvatimali |
||||||||||||||||||||
|
|
Leiothrix lutea (II) |
|
tulirintatimali |
||||||||||||||||||||
|
|
Liocichla omeiensis (II) |
|
emeintimali |
||||||||||||||||||||
|
Picathartes gymnocephalus (I) |
|
|
keltapääkaljukas |
||||||||||||||||||||
|
Picathartes oreas (I) |
|
|
punapääkaljukas |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) |
maskareenienparatiisimonarkki |
||||||||||||||||||||
Paradisaeidae |
|
|
|
paratiisilinnut |
||||||||||||||||||||
|
|
Paradisaeidae spp. (II) |
|
paratiisilinnut |
||||||||||||||||||||
Pittidae |
|
|
|
pitat |
||||||||||||||||||||
|
|
Pitta guajana (II) |
|
tulikulmapitta |
||||||||||||||||||||
|
Pitta gurneyi (I) |
|
|
malakanpitta |
||||||||||||||||||||
|
Pitta kochi (I) |
|
|
tammipitta |
||||||||||||||||||||
|
|
Pitta nympha (II) |
|
keijupitta |
||||||||||||||||||||
Pycnonotidae |
|
|
|
bulbulit |
||||||||||||||||||||
|
|
Pycnonotus zeylanicus (II) |
|
tulipääbulbuli |
||||||||||||||||||||
Sturnidae |
|
|
|
kottaraiset |
||||||||||||||||||||
|
|
Gracula religiosa (II) |
|
pyhämaina |
||||||||||||||||||||
|
Leucopsar rothschildi (I) |
|
|
balinkottarainen |
||||||||||||||||||||
Zosteropidae |
|
|
|
rillit |
||||||||||||||||||||
|
Zosterops albogularis (I) |
|
|
norfolkinsaarenisorilli |
||||||||||||||||||||
PELECANIFORMES |
|
|
|
pelikaanilinnut |
||||||||||||||||||||
Fregatidae |
|
|
|
fregattilinnut |
||||||||||||||||||||
|
Fregata andrewsi (I) |
|
|
joulusaarenfregattilintu |
||||||||||||||||||||
Pelecanidae |
|
|
|
pelikaanit |
||||||||||||||||||||
|
Pelecanus crispus (I) |
|
|
kiharapelikaani |
||||||||||||||||||||
Sulidae |
|
|
|
suulat |
||||||||||||||||||||
|
Papasula abbotti (I) |
|
|
joulusaarensuula |
||||||||||||||||||||
PICIFORMES |
|
|
|
tikkalinnut |
||||||||||||||||||||
Capitonidae |
|
|
|
sepät |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Semnornis ramphastinus (III Kolumbia) |
kauluriseppä |
||||||||||||||||||||
Picidae |
|
|
|
tikat |
||||||||||||||||||||
|
Dryocopus javensis richardsi (I) |
|
|
koreanaasianpalokärki |
||||||||||||||||||||
Ramphastidae |
|
|
|
tukaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Baillonius bailloni (III Argentiina) |
sahramitukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Pteroglossus aracari (II) |
|
punavyöarakari |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pteroglossus castanotis (III Argentiina) |
ruskoposkiarakari |
||||||||||||||||||||
|
|
Pteroglossus viridis (II) |
|
verinokka-arakari |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Rampihastos dicolorus (III Argentiina) |
kultarintatukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Ramphastos sulfuratus (II) |
|
rikkitukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Ramphastos toco (II) |
|
kuningastukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Ramphastos tucanus (II) |
|
karmiininokkatukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
Ramphastos vitellinus (II) |
|
punaliivitukaani |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Selenidera maculirostris (III Argentiina) |
täplänokkatukaani |
||||||||||||||||||||
PODICIPEDIFORMES |
|
|
|
uikkulinnut |
||||||||||||||||||||
Podicipedidae |
|
|
|
uikut |
||||||||||||||||||||
|
Podilymbus gigas (I) |
|
|
atitlaninuikku |
||||||||||||||||||||
PROCELLARIIFORMES |
|
|
|
ulappalinnut |
||||||||||||||||||||
Diomedeidae |
|
|
|
albatrossit |
||||||||||||||||||||
|
Phoebastria albatrus (I) |
|
|
japaninalbatrossi |
||||||||||||||||||||
PSITTACIFORMES |
|
|
|
papukaijalinnut |
||||||||||||||||||||
|
|
PSITTACIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajeja Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) |
|
papukaijalinnut |
||||||||||||||||||||
Cacatuidae |
|
|
|
kakadut |
||||||||||||||||||||
|
Cacatua goffiniana (I) |
|
|
tanimbarinkakadu |
||||||||||||||||||||
|
Cacatua haematuropygia (I) |
|
|
filippiinienkakadu |
||||||||||||||||||||
|
Cacatua moluccensis (I) |
|
|
molukkienkakadu |
||||||||||||||||||||
|
Cacatua sulphurea (I) |
|
|
celebesinkakadu |
||||||||||||||||||||
|
Probosciger aterrimus (I) |
|
|
palmukakadu |
||||||||||||||||||||
Loriidae |
|
|
|
lurit |
||||||||||||||||||||
|
Eos histrio (I) |
|
|
orvokkiluri |
||||||||||||||||||||
|
Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on mainittu liitteessä I, muut lajit on mainittu liitteessä II.) |
|
|
polynesianlurikit |
||||||||||||||||||||
Psittacidae |
|
|
|
papukaijat |
||||||||||||||||||||
|
Amazona arausiaca (I) |
|
|
dominicanamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona auropalliata (I) |
|
|
keltaniska-amatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona barbadensis (I) |
|
|
kultanaama-amatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona brasiliensis (I) |
|
|
liekkipyrstöamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona finschi (I) |
|
|
lila-amatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona guildingii (I) |
|
|
saintvincentinamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona imperialis (I) |
|
|
keisariamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona leucocephala (I) |
|
|
kuubanamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona oratrix (I) |
|
|
keltapääamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona pretrei (I) |
|
|
araukaria-amatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona rhodocorytha (I) |
|
|
tuliotsa-amatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona tucumana (I) |
|
|
rubiiniamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona versicolor (I) |
|
|
saintlucianamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona vinacea (I) |
|
|
viiniamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona viridigenalis (I) |
|
|
meksikonamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Amazona vittata (I) |
|
|
puertoriconamatsoni |
||||||||||||||||||||
|
Anodorhynchus spp. (I) |
|
|
hyasinttiarat |
||||||||||||||||||||
|
Ara ambiguus (I) |
|
|
panamanara |
||||||||||||||||||||
|
Ara glaucogularis (I) |
|
|
sinikurkkuara |
||||||||||||||||||||
|
Ara macao (I) |
|
|
puna-ara |
||||||||||||||||||||
|
Ara militaris (I) |
|
|
smaragdiara |
||||||||||||||||||||
|
Ara rubrogenys (I) |
|
|
bolivianara |
||||||||||||||||||||
|
Cyanopsitta spixii (I) |
|
|
siniara |
||||||||||||||||||||
|
Cyanoramphus cookii (I) |
|
|
nolfolkinsaarenviherkaija |
||||||||||||||||||||
|
Cyanoramphus forbesi (I) |
|
|
chathaminviherkaija |
||||||||||||||||||||
|
Cyanoramphus novaezelandiae (I) |
|
|
uudenseelanninviherkaija |
||||||||||||||||||||
|
Cyanoramphus saisseti (I) |
|
|
uudenkaledonianviherkaija |
||||||||||||||||||||
|
Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) |
|
|
itäaustraliansiniviikunakaija |
||||||||||||||||||||
|
Eunymphicus cornutus (I) |
|
|
töyhtöviherkaija |
||||||||||||||||||||
|
Guarouba guarouba (I) |
|
|
kulta-aratti |
||||||||||||||||||||
|
Neophema chrysogaster (I) |
|
|
tasmanianruohokaija |
||||||||||||||||||||
|
Ognorhynchus icterotis (I) |
|
|
vahapalmuaratti |
||||||||||||||||||||
|
Pezoporus occidentalis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) |
|
|
yökaija |
||||||||||||||||||||
|
Pezoporus wallicus (I) |
|
|
lymykaija |
||||||||||||||||||||
|
Pionopsitta pileata (I) |
|
|
punanaamioaratti |
||||||||||||||||||||
|
Primolius couloni (I) |
|
|
sinipääara |
||||||||||||||||||||
|
Primolius maracana (I) |
|
|
brasilianara |
||||||||||||||||||||
|
Psephotus chrysopterygius (I) |
|
|
kultaparatiisikaija |
||||||||||||||||||||
|
Psephotus dissimilis (I) |
|
|
huppuparatiisikaija |
||||||||||||||||||||
|
Psephotus pulcherrimus (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) |
|
|
paratiisikaija |
||||||||||||||||||||
|
Psittacula echo (I) |
|
|
mauritiuksenkaija |
||||||||||||||||||||
|
Psittacus erithacus (I) |
|
|
harmaapapukaija |
||||||||||||||||||||
|
Pyrrhura cruentata (I) |
|
|
sinirinta-aratti |
||||||||||||||||||||
|
Rhynchopsitta spp. (I) |
|
|
mäntyaratit |
||||||||||||||||||||
|
Strigops habroptilus (I) |
|
|
kakapo |
||||||||||||||||||||
RHEIFORMES |
|
|
|
nandulinnut |
||||||||||||||||||||
Rheidae |
|
|
|
nandut |
||||||||||||||||||||
|
Pterocnemia pennata (I) (Lukuun ottamatta alalajia Pterocnemia pennata pennata, joka kuuluu liitteeseen B) |
|
|
patagoniannandu |
||||||||||||||||||||
|
|
Pterocnemia pennata pennata (II) |
|
patagoniannandun alalaji |
||||||||||||||||||||
|
|
Rhea americana (II) |
|
nandu |
||||||||||||||||||||
SPHENISCIFORMES |
|
|
|
pingviinilinnut |
||||||||||||||||||||
Spheniscidae |
|
|
|
pingviinit |
||||||||||||||||||||
|
|
Spheniscus demersus (II) |
|
afrikanpingviini |
||||||||||||||||||||
|
Spheniscus humboldti (I) |
|
|
perunpingviini |
||||||||||||||||||||
STRIGIFORMES |
|
|
|
pöllölinnut |
||||||||||||||||||||
|
|
STRIGIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajia Sceloglaux albifacies) |
|
pöllölinnut |
||||||||||||||||||||
Strigidae |
|
|
|
pöllöt |
||||||||||||||||||||
|
Aegolius funereus (II) |
|
|
helmipöllö |
||||||||||||||||||||
|
Asio flammeus (II) |
|
|
suopöllö |
||||||||||||||||||||
|
Asio otus (II) |
|
|
sarvipöllö |
||||||||||||||||||||
|
Athene noctua (II) |
|
|
minervanpöllö |
||||||||||||||||||||
|
Bubo bubo (II) (Lukuun ottamatta alalajia Bubo bubo bengalensis, joka sisältyy liitteeseen B) |
|
|
huuhkaja |
||||||||||||||||||||
|
Glaucidium passerinum (II) |
|
|
varpuspöllö |
||||||||||||||||||||
|
Heteroglaux blewitti (I) |
|
|
hindustaninpöllö |
||||||||||||||||||||
|
Mimizuku gurneyi (I) |
|
|
pisarapöllönen |
||||||||||||||||||||
|
Ninox natalis (I) |
|
|
joulusaarenpöllö |
||||||||||||||||||||
|
Nyctea scandiaca (II) |
|
|
tunturipöllö |
||||||||||||||||||||
|
Otus ireneae (II) |
|
|
sokokenpöllönen |
||||||||||||||||||||
|
Otus scops (II) |
|
|
kyläpöllönen |
||||||||||||||||||||
|
Strix aluco (II) |
|
|
lehtopöllö |
||||||||||||||||||||
|
Strix nebulosa (II) |
|
|
lapinpöllö |
||||||||||||||||||||
|
Strix uralensis (II) (Lukuun ottamatta alalajia Strix uralensis davidi, joka sisältyy liitteeseen B) |
|
|
viirupöllö |
||||||||||||||||||||
|
Surnia ulula (II) |
|
|
hiiripöllö |
||||||||||||||||||||
Tytonidae |
|
|
|
tornipöllöt |
||||||||||||||||||||
|
Tyto alba (II) |
|
|
tornipöllö |
||||||||||||||||||||
|
Tyto soumagnei (I) |
|
|
madagaskarintornipöllö |
||||||||||||||||||||
STRUTHIONIFORMES |
|
|
|
strutsilinnut |
||||||||||||||||||||
Struthionidae |
|
|
|
strutsit |
||||||||||||||||||||
|
Struthio camelus (I) (Ainoastaan Algerian, Burkina Fason, Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan, Tšadin, Malin, Mauritanian, Marokon, Nigerin, Nigerian, Senegalin ja Sudanin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) |
|
|
strutsi |
||||||||||||||||||||
TINAMIFORMES |
|
|
|
tinamilinnut |
||||||||||||||||||||
Tinamidae |
|
|
|
tinamit |
||||||||||||||||||||
|
Tinamus solitarius (I) |
|
|
erakkotinami |
||||||||||||||||||||
TROGONIFORMES |
|
|
|
trogonilinnut |
||||||||||||||||||||
Trogonidae |
|
|
|
trogonit |
||||||||||||||||||||
|
Pharomachrus mocinno (I) |
|
|
mayaketsali |
||||||||||||||||||||
REPTILIA |
|
|
|
matelijat |
||||||||||||||||||||
CROCODYLIA |
|
|
|
krokotiilieläimet |
||||||||||||||||||||
|
|
CROCODYLIA spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
krokotiilieläimet |
||||||||||||||||||||
Alligatoridae |
|
|
|
alligaattorit |
||||||||||||||||||||
|
Alligator sinensis (I) |
|
|
kiinanalligaattori |
||||||||||||||||||||
|
Caiman crocodilus apaporiensis (I) |
|
|
apaporisinsilmälasikaimaani |
||||||||||||||||||||
|
Caiman latirostris (I) (Lukuun ottamatta Argentiinan populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B) |
|
|
leveäkuonokaimaani |
||||||||||||||||||||
|
Melanosuchus niger (I) (Lukuun ottamatta Brasilian populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B, ja Ecuadorin populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B ja jonka vuotuinen vientikiintiö on nolla, kunnes CITES-sihteeristö ja IUCN/SSC:n krokotiiliasiantuntijaryhmä ovat hyväksyneet vuotuiset vientikiintiöt) |
|
|
nokikaimaani |
||||||||||||||||||||
Crocodylidae |
|
|
|
krokotiilit |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus acutus (I) (Lukuun ottamatta Kolumbian Córdoban departementin alaisen Bahía de Cispatan, Tinajonesin, La Balsan ja ympäröivien alueiden mangrovemetsien yhdistetyn hallintoalueen populaatiota ja Kuuban populaatiota, jotka kuuluvat liitteeseen B) |
|
|
amerikankrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus cataphractus (I) |
|
|
kapeakuonokrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus intermedius (I) |
|
|
orinoconkrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus mindorensis (I) |
|
|
filippiinienkrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus moreletii (I) (Lukuun ottamatta Belizen populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B, siten, että kaupallisiin tarkoituksiin vietävien luonnonvaraisten yksilöiden kiintiö on nolla, ja Meksikon populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B) |
|
|
kyhmyniskakrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus niloticus (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Egyptin [kiintiö nolla kaupallisiin tarkoituksiin vietäville luonnonvaraisille yksilöille], Etiopian, Kenian, Madagaskarin, Malawin, Mosambikin, Namibian, Etelä-Afrikan, Ugandan, Tansanian tasavallan [tarhattujen yksilöiden lisäksi enintään 1 600 luonnonvaraisen yksilön vuotuinen vientikiintiö, metsästysmuistot mukaan luettuina], Sambian ja Zimbabwen populaatioita; nämä populaatiot kuuluvat liitteeseen B) |
|
|
niilinkrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus palustris (I) |
|
|
suokrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus porosus (I) (Lukuun ottamatta Australian, Indonesian ja Malesian populaatioita [luonnonvaraisten yksilöiden pyynti rajoitettu Sarawakin osavaltioon; muissa Malesian osavaltioissa (Sagah ja Malesian niemimaa) luonnonvaraisia yksilöitä koskeva kiintiö on nolla; nollakiintiöön ei tehdä muutoksia paitsi mikäli CITES-osapuolet hyväksyvät sen] ja Papua-Uuden-Guinean populaatiota, jotka sisältyvät liitteeseen B.) |
|
|
suistokrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus rhombifer (I) |
|
|
kuubankrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Crocodylus siamensis (I) |
|
|
siaminkrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Osteolaemus tetraspis (I) |
|
|
kääpiökrokotiili |
||||||||||||||||||||
|
Tomistoma schlegelii (I) |
|
|
valegaviaali |
||||||||||||||||||||
Gavialidae |
|
|
|
gaviaalit |
||||||||||||||||||||
|
Gavialis gangeticus (I) |
|
|
gangesingaviaali |
||||||||||||||||||||
RHYNCHOCEPHALIA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Sphenodontidae |
|
|
|
tuatarat |
||||||||||||||||||||
|
Sphenodon spp. (I) |
|
|
tuatarat |
||||||||||||||||||||
SAURIA |
|
|
|
liskot |
||||||||||||||||||||
Agamidae |
|
|
|
agamat |
||||||||||||||||||||
|
|
Saara spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Uromastyx spp. (II) |
|
piikkihäntäagamat |
||||||||||||||||||||
Anguidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Abronia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnonvaraisten yksilöiden Abronia aurita, A. gaiophantasma, A. montecristoi, A. salvadorensis ja A. vasconcelosii osalta) |
|
alligaattoriliskot |
||||||||||||||||||||
|
Abronia anzuetoi (I) |
|
|
anzuetoinalligaattorilisko |
||||||||||||||||||||
|
Abronia campbelli (I) |
|
|
tabloninalligaattorilisko |
||||||||||||||||||||
|
Abronia fimbriata (I) |
|
|
verapazinalligaattorilisko |
||||||||||||||||||||
|
Abronia frosti (I) |
|
|
cuchumatanalligaattorilisko |
||||||||||||||||||||
|
Abronia meledona (I) |
|
|
jalapanalligaattorilisko |
||||||||||||||||||||
Chamaeleonidae |
|
|
|
kameleontit |
||||||||||||||||||||
|
|
Archaius spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Bradypodion spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Brookesia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Brookesia perarmata (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Calumma spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Chamaeleo spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kameleontit |
||||||||||||||||||||
|
Chamaeleo chamaeleon (II) |
|
|
välimerenkameleontti |
||||||||||||||||||||
|
|
Furcifer spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Kinyongia spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Nadzikambia spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Palleon spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Rhampholeon spp. (II) |
|
lyhythäntäkameleontit |
||||||||||||||||||||
|
|
Rieppeleon spp. (II) |
|
lehtikameleontit |
||||||||||||||||||||
|
|
Trioceros spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Cordylidae |
|
|
|
vyöliskot |
||||||||||||||||||||
|
|
Cordylus spp. (II) |
|
vyöliskot |
||||||||||||||||||||
|
|
Hemicordylus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Karusaurus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Namazonurus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ninurta spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ouroborus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pseudocordylus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Smaug spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Gekkonidae |
|
|
|
gekot |
||||||||||||||||||||
|
Cnemaspis psychedelica (I) |
|
|
honkhoainkalliogekko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Dactylocnemis spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Hoplodactylus spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
|
Lygodactylus williamsi (I) |
|
|
turkoosipikkugekko |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mokopirirakau spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Nactus serpensinsula (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naultinus spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Paroedura masobe (II) |
|
masobenmaagekko |
||||||||||||||||||||
|
|
Phelsuma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
päivägekot |
||||||||||||||||||||
|
Phelsuma guentheri (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Rhoptropella spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Toropuku spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Tukutuku spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Uroplatus spp. (II) |
|
lehtihäntägekot |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Woodworthia spp. (III Uusi Seelanti) |
|
||||||||||||||||||||
Helodermatidae |
|
|
|
myrkkyliskot |
||||||||||||||||||||
|
|
Heloderma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia) |
|
myrkkyliskot |
||||||||||||||||||||
|
Heloderma horridum charlesbogerti (I) |
|
|
guatemalanskorpionilisko |
||||||||||||||||||||
Iguanidae |
|
|
|
iguaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Amblyrhynchus cristatus (II) |
|
merileguaani |
||||||||||||||||||||
|
Brachylophus spp. (I) |
|
|
juovaleguaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Conolophus spp. (II) |
|
laavaleguaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Ctenosaura bakeri (II) |
|
piikkihäntäleguaanilaji |
||||||||||||||||||||
|
|
Ctenosaura melanosterna (II) |
|
piikkihäntäleguaanilaji |
||||||||||||||||||||
|
|
Ctenosaura oedirhina (II) |
|
piikkihäntäleguaanilaji |
||||||||||||||||||||
|
|
Ctenosaura palearis (II) |
|
piikkihäntäleguaanilaji |
||||||||||||||||||||
|
Cyclura spp. (I) |
|
|
sarvikuonoleguaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Iguana spp. (II) |
|
iguaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Phrynosoma blainvillii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Phrynosoma cerroense (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Phrynosoma coronatum (II) |
|
sarvikonnalisko |
||||||||||||||||||||
|
|
Phrynosoma wigginsi (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Sauromalus varius (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
Lacertidae |
|
|
|
sisiliskot |
||||||||||||||||||||
|
Gallotia simonyi (I) |
|
|
hierronsuursisilisko |
||||||||||||||||||||
|
Podarcis lilfordi (II) |
|
|
baleaarienmuurisisilisko |
||||||||||||||||||||
|
Podarcis pityusensis (II) |
|
|
ibizanmuurisisilisko |
||||||||||||||||||||
Lanthanotidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Lanthanotidae spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi kaupallisiin tarkoituksiin tarkoitettujen luonnonvaraisten yksilöiden kaupalle ) |
|
kuurovaraanit |
||||||||||||||||||||
Scincidae |
|
|
|
skinkit |
||||||||||||||||||||
|
|
Corucia zebrata (II) |
|
jättiläisskinkki |
||||||||||||||||||||
Teiidae |
|
|
|
teijuliskot |
||||||||||||||||||||
|
|
Crocodilurus amazonicus (II) |
|
krokotiilinhäntäteiju |
||||||||||||||||||||
|
|
Dracaena spp. (II) |
|
krokotiiliteijut |
||||||||||||||||||||
|
|
Salvator spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Tupinambis spp.(II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Varanidae |
|
|
|
varaanit |
||||||||||||||||||||
|
|
Varanus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
varaanit |
||||||||||||||||||||
|
Varanus bengalensis (I) |
|
|
bengalinvaraani |
||||||||||||||||||||
|
Varanus flavescens (I) |
|
|
keltavaraani |
||||||||||||||||||||
|
Varanus griseus (I) |
|
|
aavikkovaraani |
||||||||||||||||||||
|
Varanus komodoensis (I) |
|
|
komodonvaraani |
||||||||||||||||||||
|
Varanus nebulosus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Varanus olivaceus (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
Xenosauridae |
|
|
|
kiinankyhmyliskot |
||||||||||||||||||||
|
Shinisaurus crocodilurus (I) |
|
|
kiinankrokotiililisko |
||||||||||||||||||||
SERPENTES |
|
|
|
käärmeet |
||||||||||||||||||||
Boidae |
|
|
|
boat |
||||||||||||||||||||
|
|
Boidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
boat |
||||||||||||||||||||
|
Acrantophis spp. (I) |
|
|
madagaskarinboat |
||||||||||||||||||||
|
Boa constrictor occidentalis (I) |
|
|
kuningasboa, läntinen muoto |
||||||||||||||||||||
|
Epicrates inornatus (I) |
|
|
keltaboa |
||||||||||||||||||||
|
Epicrates monensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epicrates subflavus (I) |
|
|
jamaikanboa |
||||||||||||||||||||
|
Eryx jaculus (II) |
|
|
hietaboa |
||||||||||||||||||||
|
Sanzinia madagascariensis (I) |
|
|
madagaskarinpuuboa |
||||||||||||||||||||
Bolyeriidae |
|
|
|
mauritiuksenboat |
||||||||||||||||||||
|
|
Bolyeriidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
mauritiuksenboat |
||||||||||||||||||||
|
Bolyeria multocarinata (I) |
|
|
roundsaarenboa |
||||||||||||||||||||
|
Casarea dussumieri (I) |
|
|
harjasuomuboa |
||||||||||||||||||||
Colubridae |
|
|
|
tarhakäärmeet |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Atretium schistosum (III Intia) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cerberus rynchops (III Intia) |
koirankuonokäärme |
||||||||||||||||||||
|
|
Clelia clelia (II) |
|
mussurana |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyclagras gigas (II) |
|
valekobra |
||||||||||||||||||||
|
|
Elachistodon westermanni (II) |
|
intianmunakäärme |
||||||||||||||||||||
|
|
Ptyas mucosus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Xenochrophis piscator (III Intia) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Xenochrophis schnurrenbergeri (III Intia) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Xenochrophis tytleri (III Intia) |
|
||||||||||||||||||||
Elapidae |
|
|
|
myrkkytarhakäärmeet |
||||||||||||||||||||
|
|
Hoplocephalus bungaroides (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Micrurus diastema (III Honduras) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Micrurus nigrocinctus (III Honduras) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Micrurus ruatanus (III Honduras) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja atra (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja kaouthia (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja mandalayensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja naja (II) |
|
intiankobra |
||||||||||||||||||||
|
|
Naja oxiana (II) |
|
keskiaasiankobra |
||||||||||||||||||||
|
|
Naja philippinensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja sagittifera (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja samarensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja siamensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja sputatrix (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Naja sumatrana (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ophiophagus hannah (II) |
|
kuningaskobra |
||||||||||||||||||||
Loxocemidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Loxocemidae spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Pythonidae |
|
|
|
pytonit |
||||||||||||||||||||
|
|
Pythonidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä alalajeja) |
|
pytonit |
||||||||||||||||||||
|
Python molurus molurus (I) |
|
|
tiikeripyton |
||||||||||||||||||||
Tropidophiidae |
|
|
|
kääpiöboat |
||||||||||||||||||||
|
|
Tropidophiidae spp. (II) |
|
kääpiöboat |
||||||||||||||||||||
Viperidae |
|
|
|
kyyt |
||||||||||||||||||||
|
|
Atheris desaixi (II) |
|
keniavuorenpensaskyy |
||||||||||||||||||||
|
|
Bitis worthingtoni (II) |
|
keniansarvikyy |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Crotalus durissus (III Honduras) |
kauhukalkkarokäärme |
||||||||||||||||||||
|
|
Crotalus durissus unicolor |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Daboia russelii (III Intia) |
russelinkyy |
||||||||||||||||||||
|
|
Trimeresurus mangshanensis (II) |
|
mangshaninkyy |
||||||||||||||||||||
|
Vipera latifii |
|
|
latifinkyy |
||||||||||||||||||||
|
Vipera ursinii (I) (Ainoastaan Euroopan populaatio, lukuun ottamatta entisen Neuvostoliiton alueita; viimeksi mainitut populaatiot eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin) |
|
|
kenttäkyy |
||||||||||||||||||||
|
|
Vipera wagneri (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
TESTUDINES |
|
|
|
kilpikonnat |
||||||||||||||||||||
Carettochelyidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Carettochelys insculpta (II) |
|
flynkilpikonna |
||||||||||||||||||||
Chelidae |
|
|
|
käärmeenkaulakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Chelodina mccordi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Pseudemydura umbrina (I) |
|
|
länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna |
||||||||||||||||||||
Cheloniidae |
|
|
|
merikilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Cheloniidae spp. (I) |
|
|
merikilpikonnat |
||||||||||||||||||||
Chelydridae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Chelydra serpentina (III Yhdysvallat) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Macrochelys temminckii (III Yhdysvallat) |
alligaattorikilpikonna |
||||||||||||||||||||
Dermatemydidae |
|
|
|
tabaskokilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Dermatemys mawii (II) |
|
tabaskokilpikonna |
||||||||||||||||||||
Dermochelyidae |
|
|
|
merinahkakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Dermochelys coriacea (I) |
|
|
merinahkakilpikonna |
||||||||||||||||||||
Emydidae |
|
|
|
suokilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Chrysemys picta (Ainoastaan elävät yksilöt) |
|
kirjokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Clemmys guttata (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Emydoidea blandingii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Glyptemys insculpta (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Glyptemys muhlenbergii (I) |
|
|
muhlenberginpurokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Graptemys spp. (III Yhdysvallat) |
karttakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Malaclemys terrapin (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Terrapene spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
kotelokilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Terrapene coahuila (I) |
|
|
vesikotelokilpikonna |
||||||||||||||||||||
Geoemydidae |
|
|
|
aasiansuokilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Batagur affinis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Batagur baska (I) |
|
|
batagurkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Batagur borneoensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Batagur dhongoka (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Batagur kachuga (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Batagur trivittata (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Cuora spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajien Cuora aurocapitata, C. bourreti, C. flavomarginata, C. galbinifrons, C. mccordi, C. mouhotii, C. pani, C. picturata, C. trifasciata, C. yunnanensis ja C. zhoui luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
rasiakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyclemys spp. (II) |
|
lehtikilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Geoclemys hamiltonii (I) |
|
|
mustalammikkokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Geoemyda japonica (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Geoemyda spengleri (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Hardella thurjii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Heosemys annandalii (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Heosemys depressa (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Heosemys grandis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Heosemys spinosa (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Leucocephalon yuwonoi (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Malayemys macrocephala (II) |
|
malaijinkotilokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Malayemys subtrijuga (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Mauremys annamensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mauremys iversoni (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Mauremys japonica (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mauremys megalocephala (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Mauremys mutica (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Mauremys nigricans (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mauremys pritchardi (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mauremys reevesii (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Mauremys sinensis (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
Melanochelys tricarinata (I) |
|
|
kolmiharjakilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Melanochelys trijuga (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Morenia ocellata (I) |
|
|
burmansuokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Morenia petersi (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Notochelys platynota (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Ocadia glyphistoma (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Ocadia philippeni (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Orlitia borneensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pangshura spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
katoskilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Pangshura tecta (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Sacalia bealei (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Sacalia pseudocellata (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
Sacalia quadriocellata (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Siebenrockiella crassicollis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Siebenrockiella leytensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Vijayachelys silvatica (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Platysternidae |
|
|
|
suurpääkilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Platysternidae spp. (I) |
|
|
suurpääkilpikonnat |
||||||||||||||||||||
Podocnemididae |
|
|
|
arraukilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Erymnochelys madagascariensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Peltocephalus dumerilianus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Podocnemis spp. (II) |
|
eteläamerikanjokikilpikonnat |
||||||||||||||||||||
Testudinidae |
|
|
|
maakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Testudinidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajin Centrochelys sulcata luonnosta saatujen ja pääasiassa kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta.) |
|
maakilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
Astrochelys radiata (I) |
|
|
sädekilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Astrochelys yniphora (I) |
|
|
angonoka |
||||||||||||||||||||
|
Chelonoidis niger (I) |
|
|
jättiläiskilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Geochelone platynota (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Gopherus flavomarginatus (I) |
|
|
meksikongofferikilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Malacochersus tornieri (II) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Psammobates geometricus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Pyxis arachnoides (I) |
|
|
madagaskarinhämähäkkikilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Pyxis planicauda (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Testudo graeca (II) |
|
|
kannuskilpikonna (espanjankilpikonna) |
||||||||||||||||||||
|
Testudo hermanni (II) |
|
|
kreikankilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Testudo kleinmanni (I) |
|
|
egyptinkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Testudo marginata (II) |
|
|
reunuskilpikonna |
||||||||||||||||||||
Trionychidae |
|
|
|
pehmytkilpikonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Amyda cartilaginea (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Apalone ferox (III Yhdysvallat) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Apalone mutica (III Yhdysvallat) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Apalone spinifera (III Yhdysvallat) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia) |
|
||||||||||||||||||||
|
Apalone spinifera atra (I) |
|
|
mustapehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Chitra spp. (II) ((Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Chitra chitra (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Chitra vandijki (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Cyclanorbis elegans (II) |
|
nuubianpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyclanorbis senegalensis (II) |
|
senegalinpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Cycloderma aubryi (II) |
|
punapehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Cycloderma frenatum (II) |
|
sambesinpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Dogania subplana (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Lissemys ceylonensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Lissemys punctata (II) |
|
intianläppäpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Lissemys scutata (II) |
|
burmansuokilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Nilssonia formosa (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Nilssonia gangetica (I) |
|
|
gangesinpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
Nilssonia hurum (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Nilssonia leithii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Nilssonia nigricans (I) |
|
|
tummapehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Palea steindachneri (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pelochelys spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pelodiscus axenaria (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pelodiscus maackii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pelodiscus parviformis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Rafetus euphraticus (II) |
|
eufratinpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
|
|
Rafetus swinhoei (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Trionyx triunguis (II) |
|
niilinpehmytkilpikonna |
||||||||||||||||||||
AMPHIBIA |
|
|
|
sammakkoeläimet |
||||||||||||||||||||
ANURA |
|
|
|
sammakot |
||||||||||||||||||||
Aromobatidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Allobates femoralis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Allobates hodli (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Allobates myersi (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Allobates zaparo (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Anomaloglossus rufulus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Bufonidae |
|
|
|
konnat |
||||||||||||||||||||
|
Altiphrynoides spp. (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Amietophrynus channingi (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Amietophrynus superciliaris (I) |
|
|
kameruninrupikonna |
||||||||||||||||||||
|
Atelopus zeteki (I) |
|
|
panamantynkäjalkasammakko |
||||||||||||||||||||
|
Incilius periglenes (I) |
|
|
kultakonna |
||||||||||||||||||||
|
Nectophrynoides spp. (I) |
|
|
synnyttäjäkonnat |
||||||||||||||||||||
|
Nimbaphrynoides spp. (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
Calyptocephalellidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Calyptocephalella gayi (III Chile) |
chilenleveäsuukonna |
||||||||||||||||||||
Conrauidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Conraua goliath |
|
goljatinsammakko |
||||||||||||||||||||
Dendrobatidae |
|
|
|
nuolimyrkkysammakot |
||||||||||||||||||||
|
|
Adelphobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ameerega spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Andinobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Dendrobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Epipedobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Excidobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Hyloxalus azureiventris (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Minyobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Oophaga spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Phyllobates spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ranitomeya spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Dicroglossidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Euphlyctis hexadactylus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Hoplobatrachus tigerinus (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Hylidae |
|
|
|
lehtisammakot |
||||||||||||||||||||
|
|
Agalychnis spp. (II) |
|
punasilmälehtisammakot |
||||||||||||||||||||
Mantellidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Mantella spp. (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Microhylidae |
|
|
|
ahdassuusammakot |
||||||||||||||||||||
|
|
Dyscophus antongilii (II) |
|
tomaattisammakko |
||||||||||||||||||||
|
|
Dyscophus guineti (II) |
|
metsätomaattisammakko |
||||||||||||||||||||
|
|
Dyscophus insularis (II) |
|
antsouhyntomaattisammakko |
||||||||||||||||||||
|
|
Scaphiophryne boribory (II) |
|
ampahanansadesammakko |
||||||||||||||||||||
|
|
Scaphiophryne gottlebei (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Scaphiophryne marmorata (II) |
|
marmorisammakko |
||||||||||||||||||||
|
|
Scaphiophryne spinosa (II) |
|
piikkisadesammakko |
||||||||||||||||||||
Myobatrachidae |
|
|
|
vatsassahautojakonnat |
||||||||||||||||||||
|
|
Rheobatrachus spp. (II) (Lukuun ottamatta lajeja Rheobatrachus silus ja Rheobatrachus vitellinus) |
|
vatsassahautojakonnat |
||||||||||||||||||||
Telmatobiidae |
|
|
|
vesisammakot |
||||||||||||||||||||
|
Telmatobius culeus (I) |
|
|
titicacanvesisammakko |
||||||||||||||||||||
CAUDATA |
|
|
|
salamanterieläimet |
||||||||||||||||||||
Ambystomatidae |
|
|
|
aksolotlit |
||||||||||||||||||||
|
|
Ambystoma dumerilii (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Ambystoma mexicanum (II) |
|
aksolotli |
||||||||||||||||||||
Cryptobranchidae |
|
|
|
jättiläissalamanterit |
||||||||||||||||||||
|
Andrias spp. (I) |
|
|
jättiläissalamanterit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cryptobranchus alleganiensis (III Yhdysvallat) |
liejupiru |
||||||||||||||||||||
Hynobiidae |
|
|
|
kantasalamanterit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Hynobius amjiensis (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
Salamandridae |
|
|
|
aitosalamanterit |
||||||||||||||||||||
|
Neurergus kaiseri (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Paramesotriton hongkongensis (II) |
|
hongkonginmanteri |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Salamandra algira (III Algeria) |
|
||||||||||||||||||||
ELASMOBRANCHII |
|
|
|
rustokalat |
||||||||||||||||||||
CARCHARHINIFORMES |
|
|
|
luomihaikalat |
||||||||||||||||||||
Carcharhinidae |
|
|
|
tiikerihait |
||||||||||||||||||||
|
|
Carcharhinus falciformis (II) (Laji sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen) |
|
haukkahai |
||||||||||||||||||||
|
|
Carcharhinus longimanus (II) |
|
valkopilkkahai |
||||||||||||||||||||
Sphyrnidae |
|
|
|
vasarahait |
||||||||||||||||||||
|
|
Sphyrna lewini (II) |
|
kampavasarahai |
||||||||||||||||||||
|
|
Sphyrna mokarran (II) |
|
isovasarahai |
||||||||||||||||||||
|
|
Sphyrna zygaena (II) |
|
vasarahai |
||||||||||||||||||||
LAMNIFORMES |
|
|
|
sillihaikalat |
||||||||||||||||||||
Alopiidae |
|
|
|
kettuhait |
||||||||||||||||||||
|
|
Alopias spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen) |
|
kettuhait |
||||||||||||||||||||
Cetorhinidae |
|
|
|
jättiläishait |
||||||||||||||||||||
|
|
Cetorhinus maximus (II) |
|
jättiläishai |
||||||||||||||||||||
Lamnidae |
|
|
|
sillihait |
||||||||||||||||||||
|
|
Carcharodon carcharias (II) |
|
valkohai |
||||||||||||||||||||
|
|
Lamna nasus (II) |
|
sillihai |
||||||||||||||||||||
MYLIOBATIFORMES |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Myliobatidae |
|
|
|
kotkarauskut |
||||||||||||||||||||
|
|
Manta spp. (II) |
|
paholaisrauskut |
||||||||||||||||||||
|
|
Mobula spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. huhtikuuta 2017 alkaen) |
|
paholaisrauskut |
||||||||||||||||||||
Potamotrygonidae |
|
|
|
jokirauskut |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Paratrygon aiereba (III Kolumbia) |
mosaiikkijokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon spp. (III Brasilia) (Brasilian populaatio) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon constellata (III Kolumbia) |
okajokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon magdalenae (III Kolumbia) |
kennojokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon motoro (III Kolumbia) |
riikinkukkorausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon orbignyi (III Kolumbia) |
ketjujokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon schroederi (III Kolumbia) |
kukkajokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon scobina (III Kolumbia) |
pastellijokirausku |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Potamotrygon yepezi (III Kolumbia) |
pilkkujokirausku |
||||||||||||||||||||
ORECTOLOBIFORMES |
|
|
|
partahaikalat |
||||||||||||||||||||
Rhincodontidae |
|
|
|
valashait |
||||||||||||||||||||
|
|
Rhincodon typus (II) |
|
valashai |
||||||||||||||||||||
PRISTIFORMES |
|
|
|
saharauskukalat |
||||||||||||||||||||
Pristidae |
|
|
|
saharauskut |
||||||||||||||||||||
|
Pristidae spp. (I) |
|
|
saharauskut |
||||||||||||||||||||
ACTINOPTERI |
|
|
|
luukalat |
||||||||||||||||||||
ACIPENSERIFORMES |
|
|
|
sampikalat |
||||||||||||||||||||
|
|
ACIPENSERIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
sampikalat |
||||||||||||||||||||
Acipenseridae |
|
|
|
sammet |
||||||||||||||||||||
|
Acipenser brevirostrum (I) |
|
|
lyhytkuonosampi |
||||||||||||||||||||
|
Acipenser sturio (I) |
|
|
sampi |
||||||||||||||||||||
ANGUILLIFORMES |
|
|
|
ankeriaskalat |
||||||||||||||||||||
Anguillidae |
|
|
|
ankeriaat |
||||||||||||||||||||
|
|
Anguilla anguilla (II) |
|
ankerias |
||||||||||||||||||||
CYPRINIFORMES |
|
|
|
karppikalat |
||||||||||||||||||||
Catostomidae |
|
|
|
imukarpit |
||||||||||||||||||||
|
Chasmistes cujus (I) |
|
|
kuikui |
||||||||||||||||||||
Cyprinidae |
|
|
|
särjet |
||||||||||||||||||||
|
|
Caecobarbus geertsii (II) |
|
sokkobarbi |
||||||||||||||||||||
|
Probarbus jullieni (I) |
|
|
punasilmäbarbi |
||||||||||||||||||||
OSTEOGLOSSIFORMES |
|
|
|
arapaimakalat |
||||||||||||||||||||
Arapaimidae |
|
|
|
arapaimat |
||||||||||||||||||||
|
|
Arapaima gigas (II) |
|
arapaima |
||||||||||||||||||||
Osteoglossidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Scleropages formosus (I) |
|
|
aasianarovana |
||||||||||||||||||||
|
Scleropages inscriptus |
|
|
|
||||||||||||||||||||
PERCIFORMES |
|
|
|
ahvenkalat |
||||||||||||||||||||
Labridae |
|
|
|
huulikalat |
||||||||||||||||||||
|
|
Cheilinus undulatus (II) |
|
kyhmyhuulikala |
||||||||||||||||||||
Pomacanthidae |
|
|
|
keisarikalat |
||||||||||||||||||||
|
|
Holacanthus clarionensis (II) |
|
oranssienkelikala (keltaenkelikala) |
||||||||||||||||||||
Sciaenidae |
|
|
|
rummuttajat |
||||||||||||||||||||
|
Totoaba macdonaldi (I) |
|
|
isoveltto |
||||||||||||||||||||
SILURIFORMES |
|
|
|
monnikalat |
||||||||||||||||||||
Pangasiidae |
|
|
|
haimonnit |
||||||||||||||||||||
|
Pangasianodon gigas (I) |
|
|
jättihaimonni |
||||||||||||||||||||
Loricariidae |
|
|
|
imumonnit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Hypancistrus zebra (III Brasilia) |
seeprapleko |
||||||||||||||||||||
SYNGNATHIFORMES |
|
|
|
putkisuukalat |
||||||||||||||||||||
Syngnathidae |
|
|
|
merineulat |
||||||||||||||||||||
|
|
Hippocampus spp. (II) |
|
merihevoset |
||||||||||||||||||||
DIPNEUSTI |
|
|
|
keuhkokalat |
||||||||||||||||||||
CERATODONTIFORMES |
|
|
|
australiankeuhkokalat |
||||||||||||||||||||
Neoceratodontidae |
|
|
|
australiankeuhkokalat |
||||||||||||||||||||
|
|
Neoceratodus forsteri (II) |
|
australiankeuhkokala |
||||||||||||||||||||
COELACANTHI |
|
|
|
varsieväkalat |
||||||||||||||||||||
COELACANTHIFORMES |
|
|
|
varsieväkalat |
||||||||||||||||||||
Latimeriidae |
|
|
|
latimeriat |
||||||||||||||||||||
|
Latimeria spp. (I) |
|
|
latimeriat |
||||||||||||||||||||
ECHINODERMATA (PIIKKINAHKAISET) |
||||||||||||||||||||||||
HOLOTHUROIDEA |
|
|
|
merimakkarat |
||||||||||||||||||||
ASPIDOCHIROTIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Stichopodidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Isostichopus fuscus (III Ecuador) |
|
||||||||||||||||||||
ARTHROPODA (NIVELJALKAISET) |
||||||||||||||||||||||||
ARACHNIDA |
|
|
|
hämähäkkieläimet |
||||||||||||||||||||
ARANEAE |
|
|
|
hämähäkit |
||||||||||||||||||||
Theraphosidae |
|
|
|
lintuhämähäkit |
||||||||||||||||||||
|
|
Aphonopelma albiceps (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Aphonopelma pallidum (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Brachypelma spp. (II) |
|
tarantulat |
||||||||||||||||||||
SCORPIONES |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Scorpionidae |
|
|
|
skorpionit |
||||||||||||||||||||
|
|
Pandinus dictator (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pandinus gambiensis (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pandinus imperator (II) |
|
keisariskorpioni |
||||||||||||||||||||
|
|
Pandinus roeseli (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
INSECTA |
|
|
|
hyönteiset |
||||||||||||||||||||
COLEOPTERA |
|
|
|
kovakuoriaiset |
||||||||||||||||||||
Lucanidae |
|
|
|
kampasarviset |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Colophon spp. (III Etelä-Afrikka) |
|
||||||||||||||||||||
Scarabaeidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Dynastes satanas (II) |
|
herkuleskuoriainen |
||||||||||||||||||||
LEPIDOPTERA |
|
|
|
perhoset |
||||||||||||||||||||
Nymphalidae |
|
|
|
täpläperhoset |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Agrias amydon boliviensis (III Bolivia) |
turkoosileiskun alalaji |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Morpho godartii lachaumei (III Bolivia) |
auertaivaansiiven alalaji |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Prepona praeneste buckleyana (III Bolivia) |
punavasaman alalaji |
||||||||||||||||||||
Papilionidae |
|
|
|
ritariperhoset |
||||||||||||||||||||
|
|
Atrophaneura jophon (II) |
|
ceyloninnoita |
||||||||||||||||||||
|
|
Atrophaneura palu |
|
sulawesinlusikkanoita |
||||||||||||||||||||
|
|
Atrophaneura pandiyana (II) |
|
intiankannusnoita |
||||||||||||||||||||
|
|
Bhutanitis spp. (II) |
|
tuonensiivet |
||||||||||||||||||||
|
|
Graphium sandawanum |
|
mindanaonjousiritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Graphium stresemanni |
|
seraminjousiritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Ornithoptera spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) |
|
lintusiivet |
||||||||||||||||||||
|
Ornithoptera alexandrae (I) |
|
|
jättilintusiipi |
||||||||||||||||||||
|
|
Papilio benguetanus |
|
ruoderitari |
||||||||||||||||||||
|
Papilio chikae (I) |
|
|
luzoninritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Papilio esperanza |
|
toivonritari |
||||||||||||||||||||
|
Papilio homerus (I) |
|
|
sankariritari |
||||||||||||||||||||
|
Papilio hospiton (II) |
|
|
korsikanritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Papilio morondavana |
|
keltasarviritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Papilio neumoegeni |
|
sumbanritari |
||||||||||||||||||||
|
|
Parides ascanius |
|
fluminensenairut |
||||||||||||||||||||
|
|
Parides hahneli |
|
rosoairut |
||||||||||||||||||||
|
Parnassius apollo (II) |
|
|
isoapollo |
||||||||||||||||||||
|
|
Teinopalpus spp. (II) |
|
ritarikeisarit |
||||||||||||||||||||
|
|
Trogonoptera spp. (II) |
|
lieskasiivet |
||||||||||||||||||||
|
|
Troides spp. (II) |
|
velhosiivet |
||||||||||||||||||||
ANNELIDA (NIVELMADOT) |
||||||||||||||||||||||||
HIRUDINOIDEA |
|
|
|
juotikkaat |
||||||||||||||||||||
ARHYNCHOBDELLIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Hirudinidae |
|
|
|
juotikkaat |
||||||||||||||||||||
|
|
Hirudo medicinalis (II) |
|
verijuotikas |
||||||||||||||||||||
|
|
Hirudo verbana (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
MOLLUSCA (NILVIÄISET) |
||||||||||||||||||||||||
BIVALVIA |
|
|
|
simpukat |
||||||||||||||||||||
MYTILOIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Mytilidae |
|
|
|
sinisimpukat |
||||||||||||||||||||
|
|
Lithophaga lithophaga (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
UNIONOIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Unionidae |
|
|
|
jokisimpukat |
||||||||||||||||||||
|
Conradilla caelata (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Cyprogenia aberti (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Dromus dromas (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma curtisii (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma florentina (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma sampsonii (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma sulcata perobliqua (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma torulosa gubernaculum (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Epioblasma torulosa rangiana (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma torulosa torulosa (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma turgidula (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Epioblasma walkeri (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Fusconaia cuneolus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Fusconaia edgariana (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Lampsilis higginsii (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Lampsilis orbiculata orbiculata (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Lampsilis satur (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Lampsilis virescens (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Plethobasus cicatricosus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Plethobasus cooperianus (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Pleurobema clava (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
|
Pleurobema plenum (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Potamilus capax (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Quadrula intermedia (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Quadrula sparsa (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Toxolasma cylindrella (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Unio nickliniana (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Unio tampicoensis tecomatensis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Villosa trabalis (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
VENEROIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Tridacnidae |
|
|
|
jättiläissimpukat |
||||||||||||||||||||
|
|
Tridacnidae spp. (II) |
|
jättiläissimpukat |
||||||||||||||||||||
CEPHALOPODA |
|
|
|
pääjalkaiset |
||||||||||||||||||||
NAUTILIDA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Nautilidae |
|
|
|
helmiveneet |
||||||||||||||||||||
|
|
Nautilidae spp. (II) |
|
helmiveneet |
||||||||||||||||||||
GASTROPODA |
|
|
|
kotilot |
||||||||||||||||||||
MESOGASTROPODA |
|
|
|
leveäkielikotilot |
||||||||||||||||||||
Strombidae |
|
|
|
siipikotilot |
||||||||||||||||||||
|
|
Strombus gigas (II) |
|
jättiläissiipikotilo |
||||||||||||||||||||
STYLOMMATOPHORA |
|
|
|
maakeuhkokotilot |
||||||||||||||||||||
Achatinellidae |
|
|
|
akaattikotilot |
||||||||||||||||||||
|
Achatinella spp. (I) |
|
|
akaattikotilot |
||||||||||||||||||||
Camaenidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
|
Papustyla pulcherrima (II) |
|
|
||||||||||||||||||||
Cepolidae |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Polymita spp. (I) |
|
|
|
||||||||||||||||||||
CNIDARIA (POLTTIAISELÄIMET) |
||||||||||||||||||||||||
ANTHOZOA |
|
|
|
korallieläimet |
||||||||||||||||||||
ANTIPATHARIA |
|
|
|
mustakorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
ANTIPATHARIA spp. (II) |
|
mustakorallit |
||||||||||||||||||||
GORGONACEAE |
|
|
|
sarveiskorallit |
||||||||||||||||||||
Coralliidae |
|
|
|
jalokorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Corallium elatius (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Corallium japonicum (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Corallium konjoi (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
|
|
|
Corallium secundum (III Kiina) |
|
||||||||||||||||||||
HELIOPORACEA |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
Helioporidae |
|
|
|
sinikorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
Helioporidae spp. (II) (Ainoastaan laji Heliopora coerulea) (6) |
|
sinikorallit |
||||||||||||||||||||
SCLERACTINIA |
|
|
|
kivikorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
SCLERACTINIA spp. (II) (6) |
|
kivikorallit |
||||||||||||||||||||
STOLONIFERA |
|
|
|
urkukorallit |
||||||||||||||||||||
Tubiporidae |
|
|
|
urkukorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
Tubiporidae spp. (II) (6) |
|
urkukorallit |
||||||||||||||||||||
HYDROZOA |
|
|
|
polyyppieläimet |
||||||||||||||||||||
MILLEPORINA |
|
|
|
tuhathuokoiset |
||||||||||||||||||||
Milleporidae |
|
|
|
tuhathuokoiset |
||||||||||||||||||||
|
|
Milleporidae spp. (II) (6) |
|
tuhathuokoiset |
||||||||||||||||||||
STYLASTERINA |
|
|
|
hydrokorallit |
||||||||||||||||||||
Stylasteridae |
|
|
|
hydrokorallit |
||||||||||||||||||||
|
|
Stylasteridae spp. (II) (6) |
|
hydrokorallit |
||||||||||||||||||||
KASVISTO |
||||||||||||||||||||||||
AGAVACEAE |
|
|
|
agaavekasvit |
||||||||||||||||||||
|
Agave parviflora (I) |
|
|
sonoranagaave |
||||||||||||||||||||
|
|
Agave victoriae-reginae (II) #4 |
|
kruunuagaave |
||||||||||||||||||||
|
|
Nolina interrata (II) |
|
kalifornianpullojukkio |
||||||||||||||||||||
|
|
Yucca queretaroensis (II) |
|
keräjukka |
||||||||||||||||||||
AMARYLLIDACEAE |
|
|
|
narsissikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Galanthus spp. (II) #4 |
|
lumikellot |
||||||||||||||||||||
|
|
Sternbergia spp. (II) #4 |
|
pikarinarsissit |
||||||||||||||||||||
ANACARDIACEAE |
|
|
|
sumakkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Operculicarya decaryi (II) |
|
norsuparipuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Operculicarya hyphaenoides (II) |
|
nukkaparipuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Operculicarya pachypus (II) |
|
palleparipuu |
||||||||||||||||||||
APOCYNACEAE |
|
|
|
oleanterikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Hoodia spp. (II) #9 |
|
mehihattiot |
||||||||||||||||||||
|
|
Pachypodium spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja A) #4 |
|
paksujalat |
||||||||||||||||||||
|
Pachypodium ambongense (I) |
|
|
namorokanpaksujalka |
||||||||||||||||||||
|
Pachypodium baronii (I) |
|
|
bontakapaksujalka |
||||||||||||||||||||
|
Pachypodium decaryi (I) |
|
|
neidonpaksujalka |
||||||||||||||||||||
|
|
Rauvolfia serpentina (II) #2 |
|
intiankäärmepuu |
||||||||||||||||||||
ARALIACEAE |
|
|
|
araliakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Panax ginseng (II) (Ainoastaan Venäjän federaation populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #3 |
|
kiinangingseng |
||||||||||||||||||||
|
|
Panax quinquefolius (II) #3 |
|
amerikanginseng |
||||||||||||||||||||
ARAUCARIACEAE |
|
|
|
araukariakasvit |
||||||||||||||||||||
|
Araucaria araucana (I) |
|
|
chilenaraukaria |
||||||||||||||||||||
ASPARAGACEAE |
|
|
|
parsakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Beaucarnea spp. (II) |
|
pullojukat |
||||||||||||||||||||
BERBERIDACEAE |
|
|
|
happomarjakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Podophyllum hexandrum (II) #2 |
|
himalajanjalkalehti |
||||||||||||||||||||
BROMELIACEAE |
|
|
|
ananaskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Tillandsia harrisii (II) #4 |
|
guatemalantillandsia |
||||||||||||||||||||
|
|
Tillandsia kammii (II) #4 |
|
hondurasintillandsia |
||||||||||||||||||||
|
|
Tillandsia xerographica (II) (7) #4 |
|
salvadorintillandsia |
||||||||||||||||||||
CACTACEAE |
|
|
|
kaktuskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
CACTACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajeja Pereskia spp., Pereskiopsis spp. ja Quiabentia spp.) (8) #4 |
|
kaktuskasvit |
||||||||||||||||||||
|
Ariocarpus spp. (I) |
|
|
kivikaktukset |
||||||||||||||||||||
|
Astrophytum asterias (I) |
|
|
korupiispanhattu |
||||||||||||||||||||
|
Aztekium ritteri (I) |
|
|
poimutyynykaktus |
||||||||||||||||||||
|
Coryphantha werdermannii (I) |
|
|
tähtipiikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Discocactus spp. (I) |
|
|
napakaktukset |
||||||||||||||||||||
|
Echinocereus ferreirianus ssp. lindsayi (I) |
|
|
sirokruunupiirikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Echinocereus schmollii (I) |
|
|
karitsanpiirikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Escobaria minima (I) |
|
|
tähtikeräkaktus |
||||||||||||||||||||
|
Escobaria sneedii (I) |
|
|
valkokeräkaktus |
||||||||||||||||||||
|
Mammillaria pectinifera (I) (mukaan luettuna ssp. solisioides) |
|
|
kampasyyläkaktus (mukaan luettuna hapsusyyläkaktus) |
||||||||||||||||||||
|
Melocactus conoideus (I) |
|
|
kupumelonikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Melocactus deinacanthus (I) |
|
|
lumomelonikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Melocactus glaucescens (I) |
|
|
sinimelonikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Melocactus paucispinus (I) |
|
|
okamelonikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Obregonia denegrii (I) |
|
|
artisokkakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pachycereus militaris (I) |
|
|
myssypilarikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pediocactus bradyi (I) |
|
|
arizonanneulakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pediocactus knowltonii (I) |
|
|
pikkuneulakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pediocactus paradinei (I) |
|
|
hapsineulakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pediocactus peeblesianus (I) |
|
|
navajonneulakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pediocactus sileri (I) |
|
|
kipsineulakaktus |
||||||||||||||||||||
|
Pelecyphora spp. (I) |
|
|
hilakaktukset |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus blainei (I) |
|
|
suolakynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I) |
|
|
teksasinlyhytkynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus brevispinus (I) |
|
|
tähtikynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus cloverae (I) |
|
|
tuimakynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus erectocentrus (I) |
|
|
punakynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus glaucus (I) |
|
|
koloradonkynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus mariposensis (I) |
|
|
meksikonkynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus mesae-verdae (I) |
|
|
mesaverdenkynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus nyensis (I) |
|
|
nevadankynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus papyracanthus (I) |
|
|
nauhakynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus pubispinus (I) |
|
|
utahinkynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus sileri (I) |
|
|
kainokynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus wetlandicus (I) |
|
|
suppilokynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Sclerocactus wrightiae (I) |
|
|
tuoksukynsikaktus |
||||||||||||||||||||
|
Strombocactus spp. (I) |
|
|
käpykaktukset |
||||||||||||||||||||
|
Turbinicarpus spp. (I) |
|
|
keijukaktukset |
||||||||||||||||||||
|
Uebelmannia spp. (I) |
|
|
soppikaktukset |
||||||||||||||||||||
CARYOCARACEAE |
|
|
|
säkenepuukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Caryocar costaricense (II) #4 |
|
costaricansäkenepuu |
||||||||||||||||||||
COMPOSITAE (ASTERACEAE) |
|
|
|
mykerökukkaiskasvit |
||||||||||||||||||||
|
Saussurea costus (I) (tunnetaan myös nimellä S. lappa, Aucklandia lappa tai A. costus) |
|
|
intianlääte |
||||||||||||||||||||
CUCURBITACEAE |
|
|
|
kurkkukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Zygosicyos pubescens (II) (tunnetaan myös nimellä Xerosicyos pubescens) |
|
liuskamukulakurkku |
||||||||||||||||||||
|
|
Zygosicyos tripartitus (II) |
|
sormimukulakurkku |
||||||||||||||||||||
CUPRESSACEAE |
|
|
|
sypressikasvit |
||||||||||||||||||||
|
Fitzroya cupressoides (I) |
|
|
patagoniansypressi |
||||||||||||||||||||
|
Pilgerodendron uviferum (I) |
|
|
ristisypressi |
||||||||||||||||||||
CYATHEACEAE |
|
|
|
saniaispuukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyathea spp. (II) #4 |
|
saniaispuut |
||||||||||||||||||||
CYCADACEAE |
|
|
|
kruunukävykkikasvit (käpypalmukasvit) |
||||||||||||||||||||
|
|
CYCADACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4 |
|
kruunukävykit (käpypalmut) |
||||||||||||||||||||
|
Cycas beddomei (I) |
|
|
everstinkruunukävykki |
||||||||||||||||||||
DICKSONIACEAE |
|
|
|
rankasaniaiskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cibotium barometz (II) #4 |
|
kiinanentinsiipi |
||||||||||||||||||||
|
|
Dicksonia spp. (II) (Ainoastaan Amerikan mantereen populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin. Tämä sisältää synonyymit Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana ja D. stuebelii) #4 |
|
rankasaniaiset |
||||||||||||||||||||
DIDIEREACEAE |
|
|
|
kaktiokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
DIDIEREACEAE spp. (II) #4 |
|
kaktiokasvit |
||||||||||||||||||||
DIOSCOREACEAE |
|
|
|
jamssikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Dioscorea deltoidea (II) #4 |
|
intianjamssi |
||||||||||||||||||||
DROSERACEAE |
|
|
|
kihokkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Dionaea muscipula (II) #4 |
|
kärpäsloukku |
||||||||||||||||||||
EBENACEAE |
|
|
|
eebenpuukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Diospyros spp. (II) (Ainoastaan Madagaskarin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #5 |
|
eebenpuut |
||||||||||||||||||||
EUPHORBIACEAE |
|
|
|
tyräkkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Euphorbia spp. (II) #4 (Ainoastaan mehikasvit lukuun ottamatta seuraavia:
|
|
tyräkit |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia ambovombensis (I) |
|
|
potkurityräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia capsaintemariensis (I) |
|
|
poimutyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia cremersii (I) (Mukaan luettuina muodot viridifolia ja var. rakotozafyi) |
|
|
paksujalkatyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia cylindrifolia (I) (Mukaan luettuna ssp. tuberifera) |
|
|
lierotyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia decaryi (I) (Mukaan luettuina muunnokset ampanihyensis, robinsonii ja sprirosticha) |
|
|
laskostyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia francoisii (I) |
|
|
kurttutyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia handiensis (II) |
|
|
jandiantyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia lambii (II) |
|
|
gomerantupsutyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia moratii (I) (Mukaan luettuina muunnokset antsingiensis, bemarahensis ja multiflora) |
|
|
kielityräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia parvicyathophora (I) |
|
|
anjamalantyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia quartziticola (I) |
|
|
kvartsityräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia stygiana (II) |
|
|
azorientyräkki |
||||||||||||||||||||
|
Euphorbia tulearensis (I) |
|
|
toliarantyräkki |
||||||||||||||||||||
FAGACEAE |
|
|
|
pyökkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Quercus mongolica (III Venäjän federaatio) #5 |
mongoliantammi |
||||||||||||||||||||
FOUQUIERIACEAE |
|
|
|
okotillokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Fouquieria columnaris (II) #4 |
|
pylväsokotillo |
||||||||||||||||||||
|
Fouquieria fasciculata (I) |
|
|
virpiokotillo |
||||||||||||||||||||
|
Fouquieria purpusii (I) |
|
|
lastaokotillo |
||||||||||||||||||||
GNETACEAE |
|
|
|
luumiokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Gnetum montanum (III Nepal) #1 |
vuoriluumio |
||||||||||||||||||||
JUGLANDACEAE |
|
|
|
jalopähkinäkasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Oreomunnea pterocarpa (II) #4 |
|
costaricankolibripähkinä |
||||||||||||||||||||
LAURACEAE |
|
|
|
laakerikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Aniba rosaeodora (II) (tunnetaan myös nimellä A. duckei) #12 |
|
tuoksuaniba |
||||||||||||||||||||
LEGUMINOSAE (FABACEAE) |
|
|
|
hernekasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Caesalpinia echinata (II) #10 |
|
brasiliankesalpina |
||||||||||||||||||||
|
|
Dalbergia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #15 |
|
palisanterit |
||||||||||||||||||||
|
Dalbergia nigra (I) |
|
|
brasilianpalisanteri |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Dipteryx panamensis (III Costa Rica / Nicaragua) |
panamantonkapuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Guibourtia demeusei (II) #15 |
|
kongonkopaalipuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Guibourtia pellegriniana (II) #15 |
|
gaboninkopaalipuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Guibourtia tessmannii (II) #15 |
|
jättikopaalipuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Pericopsis elata (II) #5 |
|
kongonafromosia |
||||||||||||||||||||
|
|
Platymiscium pleiostachyum (II) #4 |
|
costaricanmakapuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Pterocarpus erinaceus (II) |
|
senegalinveripihkapuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Pterocarpus santalinus (II) #7 |
|
intianveripihkapuu (punasanteli) |
||||||||||||||||||||
|
|
Senna meridionalis (II) |
|
madagaskarinsenna |
||||||||||||||||||||
LILIACEAE |
|
|
|
liljakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Aloe spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajia Aloe vera, johon on viitattu myös nimellä Aloe barbadensis, joka ei sisälly liitteisiin) #4 |
|
aaloet |
||||||||||||||||||||
|
Aloe albida (I) |
|
|
neidonaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe albiflora (I) |
|
|
vitiaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe alfredii (I) |
|
|
oranssiaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe bakeri (I) |
|
|
toliaranaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe bellatula (I) |
|
|
fianarantsoanaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe calcairophila (I) |
|
|
kieloaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe compressa (I) (Mukaan luettuina muunnokset paucituberculata, rugosquamosa ja schistophila) |
|
|
antananarivonaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe delphinensis (I) |
|
|
tolanaronaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe descoingsii (I) |
|
|
täpläaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe fragilis (I) |
|
|
sorja-aaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe haworthioides (I) (Mukaan luettuna muunnos aurantiaca) |
|
|
hapsuaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe helenae (I) |
|
|
helenanaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe laeta (I) (Mukaan luettuna muunnos maniaensis) |
|
|
parta-aaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe parallelifolia (I) |
|
|
nauha-aaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe parvula (I) |
|
|
itremonaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe pillansii (I) |
|
|
jättiaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe polyphylla (I) |
|
|
pyörreaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe rauhii (I) |
|
|
hiutaleaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe suzannae (I) |
|
|
kuurna-aaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe versicolor (I) |
|
|
puuntoaaloe |
||||||||||||||||||||
|
Aloe vossii (I) |
|
|
transvaalinaaloe |
||||||||||||||||||||
MAGNOLIACEAE |
|
|
|
magnoliakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Magnolia liliifera muunnos obovata (III Nepal) #1 |
kiinanliljamagnolia |
||||||||||||||||||||
MALVACEAE |
|
|
|
malvakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Adansonia grandidieri (II) #16 |
|
toliaranapinanleipäpuu |
||||||||||||||||||||
MELIACEAE |
|
|
|
meeliakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cedrela fissilis (III Bolivia, Brasilia) #5 |
brasiliansetrela |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cedrela lilloi (III Bolivia, Brasilia) #5 |
boliviansetrela |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Cedrela odorata (III Bolivia / Brasilia. Lisäksi seuraavat maat ovat luetelleet kansalliset populaationsa: Kolumbia, Guatemala ja Peru) #5 |
punasetrela |
||||||||||||||||||||
|
|
Swietenia humilis (II) #4 |
|
meksikonaitomahonki |
||||||||||||||||||||
|
|
Swietenia macrophylla (II) (Neotrooppisen alueen (sisältää Keski- ja Etelä-Amerikan sekä Karibian) populaatio) #6 |
|
amerikanaitomahonki |
||||||||||||||||||||
|
|
Swietenia mahagoni (II) #5 |
|
karibianaitomahonki |
||||||||||||||||||||
NEPENTHACEAE |
|
|
|
kannukasvikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Nepenthes spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4 |
|
kannukasvit |
||||||||||||||||||||
|
Nepenthes khasiana (I) |
|
|
khasinkannukasvi |
||||||||||||||||||||
|
Nepenthes rajah (I) |
|
|
sabahinkannukasvi |
||||||||||||||||||||
OLEACEAE |
|
|
|
öljypuukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Fraxinus mandshurica (III Venäjän federaatio) #5 |
mantsuriansaarni |
||||||||||||||||||||
ORCHIDACEAE |
|
|
|
kämmekkäkasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
ORCHIDACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) (9) #4 |
|
kämmekkäkasvit |
||||||||||||||||||||
|
Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraavien liitteeseen A sisältyvien orkidealajien solukko- tai taimiviljelmiin, kun:
|
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Aerangis ellisii (I) |
|
|
pastorinenkelikämmekkä |
||||||||||||||||||||
|
Cephalanthera cucullata (II) |
|
|
kreetanvalkku |
||||||||||||||||||||
|
Cypripedium calceolus (II) |
|
|
lehtotikankontti |
||||||||||||||||||||
|
Dendrobium cruentum (I) |
|
|
hurmepuikkokämmekkä |
||||||||||||||||||||
|
Goodyera macrophylla (II) |
|
|
madeiranyövilkka |
||||||||||||||||||||
|
Laelia jongheana (I) |
|
|
rusoleelia |
||||||||||||||||||||
|
Laelia lobata (I) |
|
|
rusettileelia |
||||||||||||||||||||
|
Liparis loeselii (II) |
|
|
kiiltovalkku |
||||||||||||||||||||
|
Ophrys argolica (II) |
|
|
argolianorho |
||||||||||||||||||||
|
Ophrys lunulata (II) |
|
|
sisilianorho |
||||||||||||||||||||
|
Orchis scopulorum (II) |
|
|
vuorikämmekkä |
||||||||||||||||||||
|
Paphiopedilum spp. (I) |
|
|
venuksenkengät |
||||||||||||||||||||
|
Peristeria elata (I) |
|
|
panamankyyhkyskämmekkä |
||||||||||||||||||||
|
Phragmipedium spp. (I) |
|
|
tohvelikämmekät |
||||||||||||||||||||
|
Renanthera imschootiana (I) |
|
|
punakorukämmekkä |
||||||||||||||||||||
|
Spiranthes aestivalis (II) |
|
|
suvikierrevilkka |
||||||||||||||||||||
OROBANCHACEAE |
|
|
|
näivekasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cistanche deserticola (II) #4 |
|
rohtomaahikki |
||||||||||||||||||||
PALMAE (ARECACEAE) |
|
|
|
palmukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Beccariophoenix madagascariensis (II) #4 |
|
manaranopalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Dypsis decaryi (II) #4 |
|
kolmiokaartopalmu |
||||||||||||||||||||
|
Dypsis decipiens (I) |
|
|
pulskakaartopalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Lemurophoenix halleuxii (II) |
|
makipalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Lodoicea maldivica (III Seychelles) #13 |
seychellienpalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Marojejya darianii (II) |
|
lapasuppilopalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Ravenea louvelii (II) |
|
toamasinanmajesteettipalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Ravenea rivularis (II) |
|
jokimajesteettipalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Satranala decussilvae (II) |
|
aarrepalmu |
||||||||||||||||||||
|
|
Voanioala gerardii (II) |
|
huiskepalmu |
||||||||||||||||||||
PAPAVERACEAE |
|
|
|
unikkokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Meconopsis regia (III Nepal) #1 |
nepalinvaleunikko |
||||||||||||||||||||
PASSIFLORACEAE |
|
|
|
passiokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Adenia firingalavensis (II) |
|
pullopassiokki |
||||||||||||||||||||
|
|
Adenia olaboensis (II) |
|
kilpipassiokki |
||||||||||||||||||||
|
|
Adenia subsessilifolia (II) |
|
karapassiokki |
||||||||||||||||||||
PEDALIACEAE |
|
|
|
seesamikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Uncarina grandidieri (II) |
|
nuppineulamo |
||||||||||||||||||||
|
|
Uncarina stellulifera (II) |
|
ankkurineulamo |
||||||||||||||||||||
PINACEAE |
|
|
|
mäntykasvit |
||||||||||||||||||||
|
Abies guatemalensis (I) |
|
|
guatemalanpihta |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Pinus koraiensis (III Venäjän federaatio) #5 |
koreansembra |
||||||||||||||||||||
PODOCARPACEAE |
|
|
|
podokarpuskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Podocarpus neriifolius (III Nepal) #1 |
malesianpodokarpus |
||||||||||||||||||||
|
Podocarpus parlatorei (I) |
|
|
argentiinanpodokarpus |
||||||||||||||||||||
PORTULACACEAE |
|
|
|
portulakkakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Anacampseros spp. (II) #4 |
|
mehikit |
||||||||||||||||||||
|
|
Avonia spp. (II) #4 |
|
mehisuomukit |
||||||||||||||||||||
|
|
Lewisia serrata (II) #4 |
|
sahalevisia |
||||||||||||||||||||
PRIMULACEAE |
|
|
|
esikkokasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyclamen spp. (II) (11) #4 |
|
syklaamit |
||||||||||||||||||||
RANUNCULACEAE |
|
|
|
leinikkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Adonis vernalis (II) #2 |
|
kevätruusuleinikki |
||||||||||||||||||||
|
|
Hydrastis canadensis (II) #8 |
|
hurmejuuri |
||||||||||||||||||||
ROSACEAE |
|
|
|
ruusukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Prunus africana (II) #4 |
|
afrikankirsikka |
||||||||||||||||||||
RUBIACEAE |
|
|
|
matarakasvit |
||||||||||||||||||||
|
Balmea stormiae (I) |
|
|
ajukepensas |
||||||||||||||||||||
SANTALACEAE |
|
|
|
santelikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Osyris lanceolata (II) (Ainoastaan Burundin, Etiopian, Kenian, Ruandan, Ugandan ja Tansanian yhdistyneen tasavallan populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly liitteisiin) #2 |
|
marokontuonenmarja |
||||||||||||||||||||
SARRACENIACEAE |
|
|
|
tötterökasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Sarracenia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4 |
|
tötteröt |
||||||||||||||||||||
|
Sarracenia oreophila (I) |
|
|
urkutötterö |
||||||||||||||||||||
|
Sarracenia rubra ssp. alabamensis (I) |
|
|
alabamanpunatötterö |
||||||||||||||||||||
|
Sarracenia rubra ssp. jonesii (I) |
|
|
karolinanpunatötterö |
||||||||||||||||||||
SCROPHULARIACEAE |
|
|
|
naamakukkaiskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Picrorhiza kurrooa (II) (ei sisällä lajia Picrorhiza scrophulariiflora) #2 |
|
maksajuuri |
||||||||||||||||||||
STANGERIACEAE |
|
|
|
saniaiskävykkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Bowenia spp. (II) #4 |
|
kuvernöörinkävykit |
||||||||||||||||||||
|
Stangeria eriopus (I) |
|
|
saniaiskävykki |
||||||||||||||||||||
TAXACEAE |
|
|
|
marjakuusikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Taxus chinensis ja lajinsisäiset taksonit (II) #2 |
|
kiinanmarjakuusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Taxus cuspidata ja lajinsisäiset taksonit (II) (12) #2 |
|
japaninmarjakuusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Taxus fuana ja lajinsisäiset taksonit (II) #2 |
|
tiibetinmarjakuusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Taxus sumatrana ja lajinsisäiset taksonit (II) #2 |
|
sumatranmarjakuusi |
||||||||||||||||||||
|
|
Taxus wallichiana (II) #2 |
|
himalajanmarjakuusi |
||||||||||||||||||||
THYMELAEACEAE (AQUILARIACEAE) |
|
|
|
näsiäkasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Aquilaria spp. (II) #14 |
|
agarupuut |
||||||||||||||||||||
|
|
Gonystylus spp. (II) #4 |
|
raminipuut |
||||||||||||||||||||
|
|
Gyrinops spp. (II) #14 |
|
gaharupuut |
||||||||||||||||||||
TROCHODENDRACEAE (TETRACENTRACEAE) |
|
|
|
rataspuukasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
|
Tetracentron sinense (III Nepal) #1 |
kiinanherttapuu |
||||||||||||||||||||
VALERIANACEAE |
|
|
|
virmajuurikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Nardostachys grandiflora (II) #2 |
|
intiannardusjuuri |
||||||||||||||||||||
VITACEAE |
|
|
|
viiniköynnöskasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyphostemma elephantopus (II) |
|
norsupulskio |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyphostemma laza (II) |
|
pullopulskio |
||||||||||||||||||||
|
|
Cyphostemma montagnacii (II) |
|
sulkapulskio |
||||||||||||||||||||
WELWITSCHIACEAE |
|
|
|
ikilehtikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Welwitschia mirabilis (II) #4 |
|
ikilehti |
||||||||||||||||||||
ZAMIACEAE |
|
|
|
samiakävykkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
ZAMIACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4 |
|
samiakävykkikasvit |
||||||||||||||||||||
|
Ceratozamia spp. (I) |
|
|
sarvikävykit |
||||||||||||||||||||
|
Encephalartos spp. (I) |
|
|
karrookävykit |
||||||||||||||||||||
|
Microcycas calocoma (I) |
|
|
siipikävykki |
||||||||||||||||||||
|
Zamia restrepoi (I) |
|
|
kolumbiansamiakävykki |
||||||||||||||||||||
ZINGIBERACEAE |
|
|
|
inkiväärikasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Hedychium philippinense (II) #4 |
|
filippiinientuoksuinkivääri |
||||||||||||||||||||
|
|
Siphonochilus aethiopicus (II) (Mosambikin, Etelä-Afrikan, Swazimaan ja Zimbabwen populaatiot) |
|
rohtolumoinkivääri |
||||||||||||||||||||
ZYGOPHYLLACEAE |
|
|
|
mehikorvakasvit |
||||||||||||||||||||
|
|
Bulnesia sarmientoi (II) #11 |
|
paraguaynverapuu |
||||||||||||||||||||
|
|
Guaiacum spp. (II) #2 |
|
guajakkipuut |
|
Liite D |
Yleisnimi |
ELÄIMISTÖ |
||
CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET) |
||
MAMMALIA |
|
nisäkkäät |
CARNIVORA |
|
|
Canidae |
|
koiraeläimet |
|
Vulpes vulpes griffithi (III Intia) §1 |
|
|
Vulpes vulpes montana (III Intia) §1 |
|
|
Vulpes vulpes pusilla (III Intia) §1 |
|
Mustelidae |
|
näätäeläimet |
|
Mustela altaica (III Intia) §1 |
vuorikärppä |
|
Mustela erminea ferghanae (III Intia) §1 |
|
|
Mustela kathiah (III Intia) §1 |
keltavatsakärppä |
|
Mustela sibirica (III Intia) §1 |
siperiankärppä |
DIPROTODONTIA |
|
|
Macropodidae |
|
kengurut |
|
Dendrolagus dorianus |
papuanpuukenguru |
|
Dendrolagus goodfellowi |
okrapuukenguru |
|
Dendrolagus matschiei |
kirjopuukenguru |
|
Dendrolagus pulcherrimus |
|
|
Dendrolagus stellarum |
|
AVES |
|
linnut |
ANSERIFORMES |
|
sorsalinnut |
Anatidae |
|
sorsat |
|
Anas melleri |
madagaskarinsorsa |
COLUMBIFORMES |
|
|
Columbidae |
|
kyyhkyt |
|
Columba oenops |
perunkyyhky |
|
Didunculus strigirostris |
hammasnokkakyyhky |
|
Ducula pickeringii |
harmaakeisarikyyhky |
|
Gallicolumba crinigera |
mindanaonhaavakyyhky |
|
Ptilinopus marchei |
mustaposkikyyhky |
|
Turacoena modesta |
liuskekyyhky |
GALLIFORMES |
|
kanalinnut |
Cracidae |
|
hokot |
|
Crax alector |
isohokko |
|
Pauxi unicornis |
perunkypärähokko |
|
Penelope pileata |
valkotöyhtösaku |
Megapodiidae |
|
isojalkakanat |
|
Eulipoa wallacei |
molukkienisojalka |
Phasianidae |
|
aitokanat |
|
Arborophila gingica |
kauluspyy |
|
Lophura bulweri |
borneonfasaani |
|
Lophura diardi |
savufasaani |
|
Lophura inornata |
sumatranfasaani |
|
Syrmaticus reevesii §2 |
kuningasfasaani |
PASSERIFORMES |
|
varpuslinnut |
Bombycillidae |
|
tilhet |
|
Bombycilla japonica |
japanintilhi |
Corvidae |
|
varikset |
|
Cyanocorax caeruleus |
huppunärhi |
|
Cyanocorax dickeyi |
asteekkinärhi |
Cotingidae |
|
kotingat |
|
Procnias nudicollis |
etelänseppäkotinga |
Emberizidae |
|
sirkut, tangarat |
|
Dacnis nigripes |
brasiliankerttulitangara |
|
Sporophila falcirostris |
bahiansirkkunen |
|
Sporophila frontalis |
valko-otsasirkkunen |
|
Sporophila hypochroma |
boliviansirkkunen |
|
Sporophila palustris |
suosirkkunen |
Estrildidae |
|
loistopeipot |
|
Amandava amandava |
punatiikeripeippo |
|
Cryptospiza reichenovii |
pikkupunapeippo |
|
Erythrura coloria |
mindanaonparatiisipeippo |
|
Erythrura viridifacies |
luzoninparatiisipeippo |
|
Estrilda quartinia (usein kaupattu nimellä Estrilda melanotis) |
oliivivahanokka |
|
Hypargos niveoguttatus |
punahelmipeippo |
|
Lonchura griseicapilla |
huppuhopeanokka |
|
Lonchura punctulata |
suomumanikki |
|
Lonchura stygia |
nokimanikki |
Fringillidae |
|
peipot |
|
Carduelis ambigua |
kiinanvihervarpunen |
|
Carduelis atrata |
mustatikli |
|
Kozlowia roborowskii |
tiibetinpunavarpunen |
|
Pyrrhula erythaca |
harlekiinitulkku |
|
Serinus canicollis |
harmaaniskahemppo |
|
Serinus citrinelloides hypostictus (usein kaupattu nimellä Serinus citrinelloides) |
afrikansitruunahemppo |
Icteridae |
|
turpiaalit |
|
Sturnella militaris |
ruohikkoturpiaali |
Muscicapidae |
|
siepot |
|
Cochoa azurea |
jaavanloistorastas |
|
Cochoa purpurea |
purppuraloistorastas |
|
Garrulax formosus |
punasiipitimali |
|
Garrulax galbanus |
keltarintatimali |
|
Garrulax milnei |
punanaurutimali |
|
Niltava davidi |
kiinansinisieppo |
|
Stachyris whiteheadi |
luzoninlymytimali |
|
Swynnertonia swynnertoni (Viiitattu myös nimellä Pogonicichla swynnertoni) |
kuurintatasku |
|
Turdus dissimilis |
huppurastas |
Pittidae |
|
pitat |
|
Pitta nipalensis |
ruskopitta |
|
Pitta steerii |
filippiinienpitta |
Sittidae |
|
nakkelit |
|
Sitta magna |
isonakkeli |
|
Sitta yunnanensis |
yunnaninnakkeli |
Sturnidae |
|
kottaraiset |
|
Lamprotornis regius |
paratiisikottarainen |
|
Mino dumontii |
kultanaamamaina |
|
Sturnus erythropygius |
andamaanienkottarainen |
REPTILIA |
|
matelijat |
SAURIA |
|
liskot |
Agamidae |
|
agamidae |
|
Physignathus cocincinus |
vihervesiagama |
Gekkonidae |
|
gekot |
|
Rhacodactylus auriculatus |
|
|
Rhacodactylus ciliatus |
|
|
Rhacodactylus leachianus |
|
|
Teratoscincus microlepis |
|
|
Teratoscincus scincus |
|
Gerrhosauridae |
|
|
|
Zonosaurus karsteni |
|
|
Zonosaurus quadrilineatus |
|
Iguanidae |
|
iguaanit |
|
Ctenosaura quinquecarinata |
piikkihäntäiguaanilaji |
Scincidae |
|
skinkit |
|
Tribolonotus gracilis |
|
|
Tribolonotus novaeguineae |
|
SERPENTES |
|
käärmeet |
Colubridae |
|
tarhakäärmeet |
|
Elaphe carinata §1 |
|
|
Elaphe radiata §1 |
|
|
Elaphe taeniura §1 |
|
|
Enhydris bocourti §1 |
|
|
Homalopsis buccata §1 |
|
|
Langaha nasuta |
|
|
Leioheterodon madagascariensis |
|
|
Ptyas korros §1 |
|
|
Rhabdophis subminiatus §1 |
|
Hydrophiidae |
|
merikäärmeet |
|
Lapemis curtus (sisältää lajin Lapemis hardwickii) §1 |
|
Viperidae |
|
kyyt |
|
Calloselasma rhodostoma §1 |
|
AMPHIBIA |
|
sammakkoeläimet |
ANURA |
|
sammakot |
Dicroglossidae |
|
|
|
Limnonectes macrodon |
|
Hylidae |
|
lehtisammakot |
|
Phyllomedusa sauvagii |
makisammakkolaji |
Leptodactylidae |
|
viheltäjäkonnat |
|
Leptodactylus laticeps |
|
Ranidae |
|
aitosammakot |
|
Pelophylax shqiperica |
albanianvihersammakko |
CAUDATA |
|
salamanterieläimet |
Hynobiidae |
|
kantasalamanterit |
|
Ranodon sibiricus |
siperiansalamanteri |
Plethodontidae |
|
keuhkottomatsalamanterit |
|
Bolitoglossa dofleini |
|
Salamandridae |
|
aitosalamanterit |
|
Cynops ensicauda |
miekkahäntätulilisko |
|
Echinotriton andersoni |
|
|
Laotriton laoensis |
melahäntävesilisko |
|
Liangshantriton taliangensis |
|
|
Paramesotriton spp. (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja) |
kiinanvesilisko |
|
Tylototriton spp. |
krokotiilisalamanterit |
ACTINOPTERYGII |
|
luukalat |
PERCIFORMES |
|
ahvenkalat |
Apogonidae |
|
kardinaaliahvenet |
|
Pterapogon kauderni |
helmikardinaaliahven |
ARTHROPODA (NIVELJALKAISET) |
||
INSECTA |
|
hyönteiset |
LEPIDOPTERA |
|
perhoset |
Papilionidae |
|
ritariperhoset |
|
Baronia brevicornis |
|
|
Papilio grosesmithi |
|
|
Papilio maraho |
|
MOLLUSCA (NILVIÄISET) |
||
GASTROPODA |
|
|
Haliotidae |
|
abalonit |
|
Haliotis midae |
|
KASVISTO |
||
AGAVACEAE |
|
agaavekasvit |
|
Calibanus hookeri |
mukulajukka |
|
Dasylirion longissimum |
raippajuppi |
ARACEAE |
|
vehkakasvit |
|
Arisaema dracontium |
puikkokärsäkalla |
|
Arisaema erubescens |
kiinankärsäkalla |
|
Arisaema galeatum |
himalajankärsäkalla |
|
Arisaema nepenthoides |
kirjokärsäkalla |
|
Arisaema sikokianum |
suklaakärsäkalla |
|
Arisaema thunbergii var. urashima |
siimajapaninkärsäkalla |
|
Arisaema tortuosum |
mutkakärsäkalla |
|
Biarum davisii ssp. marmarisense |
turkinhuppumaahiippa |
|
Biarum ditschianum |
kaulusmaahiippa |
COMPOSITAE (ASTERACEAE) |
|
mykerökukkaiskasvit |
|
Arnica montana §3 |
etelänarnikki |
|
Othonna cacalioides |
kerimehisilmä |
|
Othonna clavifolia |
pulskamehisilmä |
|
Othonna hallii |
solakkamehisilmä |
|
Othonna herrei |
kuirimehisilmä |
|
Othonna lepidocaulis |
suomumehisilmä |
|
Othonna retrorsa |
vahamehisilmä |
ERICACEAE |
|
kanervakasvit |
|
Arctostaphylos uva-ursi §3 |
sianpuolukka |
GENTIANACEAE |
|
katkerokasvit |
|
Gentiana lutea §3 |
keltakatkero |
LILIACEAE |
|
liljakasvit |
|
Trillium pusillum |
pikkukolmilehti |
|
Trillium rugelii |
karolinankolmilehti |
|
Trillium sessile |
kastanjakolmilehti |
LYCOPODIACEAE |
|
liekokasvit |
|
Lycopodium clavatum §3 |
katinlieko |
MELIACEAE |
|
meeliakasvit |
|
Cedrela montana §4 |
vuorisetrela |
|
Cedrela oaxacensis §4 |
meksikonsetrela |
|
Cedrela salvadorensis §4 |
salvadorinsetrela |
|
Cedrela tonduzii §4 |
costaricansetrela |
MENYANTHACEAE |
|
raatekasvit |
|
Menyanthes trifoliata §3 |
raate |
PARMELIACEAE |
|
karpeet |
|
Cetraria islandica §3 |
isohirvenjäkälä |
PASSIFLORACEAE |
|
passiokasvit |
|
Adenia glauca |
sinipassiokki |
|
Adenia pechuelli |
puikkopassiokki |
PEDALIACEAE |
|
seesamikasvit |
|
Harpagophytum spp. §3 |
harpagojuuret |
PORTULACACEAE |
|
portulakkakasvit |
|
Ceraria carrissoana |
angolanvahio |
|
Ceraria fruticulosa |
namibianvahio |
SELAGINELLACEAE |
|
mähkäkasvit |
|
Selaginella lepidophylla |
peikonmähkä |
(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).
(2) Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).
(3) Ainoastaan vikunjojen (Vicugna vicugna) kuidun ja siitä saatujen johdannaistuotteiden kansainvälisen kaupan sallimiseksi edellyttäen, että kuitu on saatu elävien vikunjojen keritsemisestä. Kuidusta saatujen tuotteiden kauppaa voidaan harjoittaa ainoastaan seuraavien määräysten mukaisesti:
a) |
Kunkin henkilön tai yhteisön, joka jalostaa vikunjojen kuitua vaatteiden ja kankaiden valmistamiseksi, on pyydettävä alkuperämaansa asianmukaisilta viranomaisilta [Alkuperämaat: maat, joissa lajia esiintyy, eli Argentiina, Bolivia, Chile, Ecuador ja Peru] lupa käyttää ”vicuña [alkuperämaa]” -mainintaa, merkkiä tai logoa, jonka ne levinneisyysalueen valtiot ovat vahvistaneet, jotka ovat ”Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuña” -sopimuksen osapuolia. |
b) |
Kaupan pidettävät vaatteet ja kankaat on merkittävä tai oltava tunnistettavissa seuraavien määräysten mukaisesti:
|
c) |
Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta lajin esiintymismaissa valmistettujen käsiteollisuustuotteiden kansainvälisessä kaupassa on käytettävä VICUÑA [ALKUPERÄMAA] – ARTESANÍA -mainintaa, merkkiä tai logoa seuraaavasti: ![]() |
d) |
Jos kankaiden tai vaatteiden valmistukseen käytetään eri alkuperämaista peräisin olevaa elävänä kerittyjen vikunjojen kuitua, tuotteissa on oltava kohtien b) i) ja b) ii) mukaisesti maininta, merkki tai logo kutakin alkuperämaata varten. |
e) |
Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä I lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti. |
(4) Kaikki lajit luetellaan yleissopimuksen liitteessä II lukuun ottamatta lajeja Balaena mysticetus, Eubalaena spp., Balaenoptera acutorostrata (lukuun ottamatta Länsi-Grönlannin populaatiota), Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera omurai, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Orcaella heinsohni, Sotalia spp., Sousa spp., Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena asiaeorientalis, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter macrocephalus, Platanista spp., Berardius spp., Hyperoodon spp., jotka luetellaan liitteessä I. Yleissopimuksen liitteessä II mainittujen lajien yksilöitä, mukaan lukien muut tuotteet ja johdannaiset kuin kaupallisiin tarkoituksiin valmistetut lihatuotteet, joita Grönlannin asukkaat pyydystävät asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen myöntämällä luvalla, kohdellaan siten kuin ne kuuluisivat liitteeseen B. Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajin Tursiops truncatus Mustanmeren populaation luonnosta saatuja ja pääasiassa kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviä eläviä yksilöitä varten.
(5) Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot (sisältyvät liitteeseen B):
Ainoastaan seuraavien yksilöiden ja tuotteiden kaupan sallimiseksi: a) metsästysmuistot muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin; b) elävillä eläimillä käytävä kauppa asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin siten kuin se on määritetty päätöslauselmassa Conf. 11.20 Botswanan ja Zimbabwen osalta sekä Namibian ja Etelä-Afrikan in situ -suojeluohjelmia varten; c) vuodilla käytävä kauppa; d) karvoilla käytävä kauppa; e) nahkavalmisteilla käytävä kauppa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Botswanan, Namibian ja Etelä-Afrikan osalta sekä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta: f) yksilöllisesti merkityillä ja sertifioiduilla viimeisteltyihin koruihin sisältyvillä ekipa-esineillä käytävä kauppa muissa kuin kaupallisissa tarkoituksissa Namibian osalta ja norsunluuveistoksilla käytävä kauppa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta; g) rekisteröidyllä käsittelemättömällä norsunluulla käytävä kauppa (Botswana, Namibia, Etelä-Afrikka ja Zimbabwe: kokonaiset syöksyhampaat ja norsunluupalat) seuraavin edellytyksin: i) ainoastaan kyseisestä valtiosta peräisin oleva ja hallituksen omistamissa varastoissa oleva rekisteröity norsunluu (lukuun ottamatta takavarikoitua norsunluuta ja tuntemattomasta lähteestä peräisin olevaa norsunluuta); ii) ainoastaan kauppakumppaneille, joilla CITES-sihteeristö on yhteistyössä pysyvän komitean kanssa todennut olevan riittävä kansallinen lainsäädäntö ja sisäisen kaupan valvonta sen varmistamiseksi, että tuotua norsunluuta ei jälleenviedä ja että sitä hallinnoidaan päätöslauselman Conf.10.10 (rev. CoP14) kotimaista valmistusta ja kauppaa koskevien kaikkien vaatimusten mukaisesti; iii) ei ennen kuin sihteeristö on tutkinut mahdolliset tuojamaat ja hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun; iv) käsittelemätön norsunluu, joka on peräisin hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun ehdollisesta kaupasta, josta sovittiin 12. osapuolikokouksessa; kaupan kohteena voi olla enintään 20 000 kg (Botswana), 10 000 kg (Namibia) ja 30 000 kg (Etelä-Afrikka) norsunluuta; v) 12. osapuolikokouksessa sovittujen määrien lisäksi Botswanasta, Namibiasta, Etelä-Afrikasta ja Zimbabwesta peräisin olevalla hallituksen omistamalla norsunluulla, joka on rekisteröity viimeistään tammikuun 31 päivänä 2007 ja jonka sihteeristö on tarkastanut, voidaan käydä kauppaa ja se voidaan toimittaa edellä g) iv) kohdassa mainitun norsunluun kanssa yhtenä myyntieränä kutakin määräpaikkaa varten sihteeristön tarkan valvonnan alaisena; vi) kaupan tuotto käytetään yksinomaan norsujen suojeluun ja yhteisön suojelu- ja kehitysohjelmiin, joita toteutetaan norsujen levinneisyysalueella tai sen läheisyydessä; ja vii) edellä kohdassa g) v) tarkoitetuilla lisämäärillä voidaan käydä kauppaa vasta, kun pysyvä komitea katsoo, että edellä mainitut edellytykset täyttyvät; h) osapuolikokoukselle ei voida jättää lisäehdotuksia kaupan sallimiseksi norsunluulla, joka on peräisin liitteessä B jo mainituista populaatioista, aikana, joka alkaa 14. osapuolikokouksesta ja päättyy yhdeksän vuoden kuluttua norsunluun yksittäisestä myynnistä, joka tapahtuu kohtien g) i), g) ii), g) iii), g) vi) ja g) vii) säännösten mukaisesti. Kyseisiä lisäehdotuksia käsitellään päätösten 14.77 ja 14.78 (Rev. CoP15) mukaisesti. Sihteeristön ehdotuksesta pysyvä komitea voi päättää mainitun kaupan osittaisesta tai täydellisestä lopettamisesta, jos todetaan, etteivät viejä- tai tuojamaat täytä edellä mainittuja edellytyksiä, tai jos mainitun kaupan osoitetaan vaikuttavan haitallisesti muihin norsupopulaatioihin. Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.
(6) Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraaviin:
|
Fossiilit; |
|
Korallihiekka eli aines, joka kokonaisuudessaan tai osittain koostuu hienoksi rikkoutuneista kuolleen korallin läpimitaltaan enintään 2 mm:n paloista ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle ja joka voi myös sisältää muun muassa huokoseliöiden jäännöksiä, nilviäisten ja äyriäisten kuoria sekä kalkkilevää |
|
Korallinpalat (mukaan luettuna sora ja irtokiviaines), eli irralliset muodoltaan sormimaisen kuolleen rikkoutuneen korallin palat ja muu aines, joka on läpimitaltaan 2–30 mm ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle. |
(7) Sellaisten yksilöiden kauppa, joiden alkuperätunnus on A, sallitaan vain, jos kaupattavassa yksilössä on alalehtiä.
(8) Asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraavien risteymien ja/tai lajikkeiden keinotekoisesti lisättyihin yksilöihin:
|
Hatiora x graeseri |
|
Schlumbergera x buckleyi |
|
Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata |
|
Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata |
|
Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata |
|
Schlumbergera truncata (lajikkeet) |
|
Cactaceae spp. lajien värimutaatiot, jotka on vartettu seuraaviin perusrunkoihin: Harrisia’Jusbertii’, Hylocereus trigonus tai Hylocereus undatus |
|
Opuntia microdasys (lajikkeet) |
(9) Sukujen Cymbidium, Dendrobium, Phalaenopsis ja Vanda keinotekoisesti lisätyt risteymät eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, jos yksilöt voidaan helposti tunnistaa keinotekoisesti lisätyiksi eikä niissä näy merkkejä, joita voisi esiintyä luonnosta otetuilla kasveilla, kuten keräämisestä johtuvia vaurioita tai voimakasta kuivumista, epäsäännöllistä kasvua sekä vaihtelevaa kokoa ja muotoa tietyn taksonin ja lähetyksen sisällä, leväkasvustoa tai muita lehtien pinnalla olevia eliöitä tai hyönteisten tai muiden tuholaisten aiheuttamia vioittumia; ja
a) |
kun yksilöt lähetetään muutoin kuin kukkivana, ne toimitetaan lähetyksinä, jotka koostuvat vähintään 20 saman risteymän kasvia sisältävistä pakkauksista (kuten pahvipakkaukset, laatikot, sälelaatikot tai konttien (CC Containers) yksittäiset hyllyt); kussakin pakkauksessa olevien kasvien on oltava pitkälti yhdenmukaisia ja terveitä; ja lähetyksen mukana on oltava asiakirjat, kuten lasku, joista käy selkeästi ilmi kunkin risteymän kasvien määrä; tai |
b) |
kun yksilöt lähetetään kukkivana eli kussakin yksilössä on vähintään yksi täysin auennut kukka, lähetyksessä oleville yksilöille ei ole vähimmäismäärää, mutta yksilöiden on oltava ammattimaisesti käsitelty kaupallista vähittäismyyntiä varten eli niissä on oltava painetut merkinnät tai niiden on oltava pakattu painettuihin pakkauksiin, joista käy ilmi risteymän nimi ja valtio, jossa lopullinen käsittely on tehty. Merkintöjen tulisi olla helposti näkyvissä, jotta tarkistukset voidaan suorittaa helposti. Kasveihin, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksen piiriin, on liitettävä asianmukaiset CITES-asiakirjat. |
(10) Komission asetus (EY) N:o 865/2006, annettu 4 päivänä toukokuuta 2006, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 166, 19.6.2006, s. 1).
(11) Asetuksen säännöksiä ei sovelleta lajin Cyclamen persicum persicum -lajikkeiden keinotekoisesti lisättyihin yksilöihin. Poikkeus ei kuitenkaan koske sellaisia yksilöitä, joita kaupataan lepotilassa olevina mukuloina.
(12) Asetuksen säännöksiä ei sovelleta lajin Taxus cuspidata keinotekoisesti lisättyihin, eläviin, ruukuissa tai muissa pienissä astioissa oleviin risteymiin ja lajikkeisiin. Jokaisessa lähetyksessä on oltava merkinnät tai asiakirja, jossa näkyy taksonin tai taksonien nimi sekä teksti ”keinotekoisesti lisätty”.
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/99 |
KOMISSION ASETUS (EU) 2017/161,
annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,
lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 139/2014 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 a artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Ranskankielisessä toisinnossa komission asetuksesta (EU) N:o 139/2014 (2), jossa vahvistetaan lentopaikkoihin liittyvät vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt, on virheitä. Sen vuoksi mainitun asetuksen liitteiden II ja IV ranskankielinen toisinto on tarpeen oikaista. Muita kielitoisintoja ei muuteta. |
(2) |
Sen vuoksi asetus (EU) N:o 139/2014 olisi oikaistava. |
(3) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
(Koskee ainoastaan ranskankielistä toisintoa.)
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Jean-Claude JUNCKER
(1) EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.
(2) Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1).
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/101 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/162,
annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,
vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä sekä vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Vuoden 2015 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:
|
(2) |
Vuoden 2016 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:
|
(3) |
Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä. |
(4) |
Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 (9) vahvistetaan vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset. |
(5) |
Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2226 ei kuitenkaan voitu tehdä eräiden jäsenvaltioiden osalta lainkaan vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ollut kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2016. |
(6) |
Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista. Komission tiedonannon 2012/C-72/07 (10) mukaan tällaiset vähennykset olisi suotavaa tehdä kyseisen kiintiön ylittäneen laivaston kalastamia kantoja varten jaetuista kiintiöistä, ottaen huomioon tarve välttää poisheittämisiä sekakalastuksessa. |
(7) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (11) 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehdyt kalastusmahdollisuuksien vaihdot mahdollistivat joissakin tapauksissa osittaisen vähennyksen samoista kannoista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 puitteissa. Jäljellä olevat vähennykset olisi kohdistettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdan mukaisesti muiden kantojen kiintiöihin. |
(8) |
Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu ehdotetuista vähennyksistä kiintiöihin, jotka on jaettu muille kuin liikakalastetuille kalakannoille. |
(9) |
Vuonna 2015 Espanja ylitti rauskukalojen kalastuskiintiönsä unionin vesillä ICES-suuralueilla VIII ja IX (SRX/89-C). Espanja pyysi 30 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tehtävä vähennys jaettaisiin kahdelle vuodelle. Toimitettujen tietojen perusteella sekä ottaen huomioon, että kiintiön huomattava vähentäminen aiheuttaisi kyseisten lajien kohtuuttoman suuria poisheittämisiä tiedonannon 2012/C 72/07 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, pyyntö voidaan hyväksyä. |
(10) |
Tuulenkalan kohdalla ICES-alueista IIa ja IIIa sekä ICES-suuralueesta muodostuvalla maantieteellisellä alueella Tanskan edellytetään tekevän vähennyksiä, koska se on ylittänyt vuonna 2015 suurimman sallitun saaliinsa unionin vesillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1, joka määritellään asetuksen (EU) 2015/104 liitteessä IID. Vuonna 2016 on näillä vesillä sallittu tuulenkalan vähäiset saaliit, jotta sen runsautta voidaan seurata. Tällaisin vähennyksin on kuitenkin mahdotonta ylläpitää kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tuulenkalakannan hoitamiseksi suosittamaa seurantajärjestelmää (12). Sen vuoksi vähennykset, jotka tehdään Tanskan vuonna 2015 kyseisellä alueella ylittämien kiintiöiden vuoksi, olisi kohdistettava tuulenkalan kalastuksenhoitoalueelle 3. |
(11) |
Lisäksi tietyt täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 säädetyt vähennykset näyttävät olevan suurempia kuin vuonna 2016 käytettävissä oleva mukautettu kiintiö, eikä niitä sen vuoksi voida tehdä kokonaan vuoden 2016 kiintiöstä. Tiedonannon 2012/C 72/07 mukaisesti jäljelle jäävät määrät olisi vähennettävä seuraavina vuosina käytettävissä olevista mukautetuista kiintiöistä, kunnes liikakalastettu määrä on korvattu. |
(12) |
Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/2226 olisi muutettava, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Vähennetään tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettuja, asetuksissa (EU) N:o 1367/2014, (EU) 2015/2072, (EU) 2016/72 ja (EU) 2016/73 vuodelle 2016 vahvistettuja kalastuskiintiöitä kohdistamalla vähennykset muihin kantoihin mainitun liitteen mukaisesti.
2 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 liite tämän asetuksen liitteellä II.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Jean-Claude JUNCKER
(1) EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.
(2) Neuvoston asetus (EU) N:o 1221/2014, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015 sekä asetusten (EU) N:o 43/2014 ja (EU) N:o 1180/2013 muuttamisesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 16).
(3) Neuvoston asetus (EU) N:o 1367/2014, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2015 ja 2016 (EUVL L 366, 20.12.2014, s. 1).
(4) Neuvoston asetus (EU) 2015/104, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta (EUVL L 22, 28.1.2015. s. 1).
(5) Neuvoston asetus (EU) 2015/106, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015 (EUVL L 19, 24.1.2015, s. 8).
(6) Neuvoston asetus (EU) 2015/2072, annettu 17 päivänä marraskuuta 2015, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 sekä asetusten (EU) N:o 1221/2014 ja (EU) 2015/104 muuttamisesta (EUVL L 302, 19.11.2015, s. 1).
(7) Neuvoston asetus (EU) 2016/72, annettu 22 päivänä tammikuuta 2016, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 sekä asetuksen (EU) 2015/104 muuttamisesta (EUVL L 22, 28.1.2016, s. 1).
(8) Neuvoston asetus (EU) 2016/73, annettu 18 päivänä tammikuuta 2016, eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 (EUVL L 16, 23.1.2016, s. 1).
(9) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2226, annettu 9 päivänä joulukuuta 2016, vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuoden liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä (EUVL L 336, 10.12.2016, s. 28).
(10) Komission tiedonanto – Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevat suuntaviivat (2012/C-72/07) (EUVL C 72, 10.3.2012, s. 27).
(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).
(12) http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Expert%20Group%20Report/acom/2016/HAWG/13%20HAWG%20Report%202016%20-%20Sec%2011%20Sandeel%20in%20Division%203.a%20and%20Subarea%204.pdf
LIITE I
Muiden kantojen kiintiöihin tehtävät vähennykset
Jäsenvaltio |
Lajin koodi |
Aluekoodi |
Lajin nimi |
Alueen nimi |
Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) |
Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina) |
Kiintiön käyttö (%) |
Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) |
Kerroin (2) |
Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (kilogrammoina) |
Vähennykset vuonna 2016 (kilogrammoina) |
Vuonna 2016 samasta kannasta jo tehdyt vähennykset (kilogrammoina) (6) |
Jäljellä oleva määrä, joka on vähennettävä muusta kannasta (kilogrammoina) |
|
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
(5) |
(6) |
(7) |
(8) |
(9) |
(10) |
(11) |
(12) |
(13) |
(14) |
(15) |
|
||||||||||||||
DK |
DGS |
03A-C. |
Piikkihai |
Unionin vedet alueella IIIa |
0 |
3 840 |
Ei sovelleta |
3 840 |
1,00 |
/ |
/ |
3 840 |
0 |
3 840 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
DK |
NEP |
3A/BCD |
Keisarihummeri |
IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
3 840 |
|
||||||||||||||
DK |
DGS |
2AC4-C |
Piikkihai |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
0 |
1 540 |
Ei sovelleta |
1 540 |
1,00 |
/ |
/ |
1 540 |
0 |
1 540 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
DK |
NEP |
2AC4-C |
Keisarihummeri |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
1 540 |
|
||||||||||||||
DK |
NOP |
04-N. |
Harmaaturska |
Norjan vedet suuralueella IV |
0 |
28 270 |
Ei sovelleta |
28 270 |
1,00 |
/ |
/ |
28 270 |
0 |
28 270 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
DK |
NOP |
2A3A4. |
Harmaaturska |
IIIa; unionin vedet alueilla IIa ja IV |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
28 270 |
|
||||||||||||||
ES |
BUM |
ATLANT |
Sinimarliini |
Atlantin valtameri |
20 360 |
134 082 |
658,56 % |
113 722 |
2,0 |
A |
172 878 |
514 044 |
0 |
514 044 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
ES |
SWO |
AN05N |
Miekkakala |
Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
514 044 |
|
||||||||||||||
ES |
GHL |
1N2AB. |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
0 |
24 239 |
Ei sovelleta |
24 239 |
1,00 |
A |
/ |
36 359 |
0 |
36 359 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
ES |
POK |
1N2AB. |
Seiti |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
36 359 |
|
||||||||||||||
FR |
GHL |
1N2AB. |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
2 000 |
7 957 |
397,85 % |
5 957 |
1,00 |
/ |
/ |
5 957 |
0 |
5 957 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
FR |
OTH |
1N2AB. |
Muut lajit |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
5 957 |
|
||||||||||||||
NL |
ANE |
08. |
Sardelli |
VIII |
0 |
12 493 |
Ei sovelleta |
12 493 |
1,00 |
/ |
/ |
12 493 |
0 |
12 493 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
NL |
WHB |
1X14 |
Mustakitaturska |
Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
12 493 |
|
||||||||||||||
NL |
HKE |
3A/BCD |
Kummeliturska |
IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 |
0 |
1 575 |
Ei sovelleta |
1 575 |
1,00 |
A+C (7) |
/ |
2 363 |
0 |
2 363 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
NL |
HKE |
2AC4-C |
Kummeliturska |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
2 363 |
|
||||||||||||||
NL |
WHG |
56–14 |
Valkoturska |
VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV |
0 |
11 475 |
Ei sovelleta |
11 475 |
1,00 |
/ |
/ |
11 475 |
0 |
11 475 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
NL |
HKE |
8ABDE. |
Kummeliturska |
VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
11 475 |
|
||||||||||||||
PT |
GHL |
1N2AB. |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
0 |
6 098 |
Ei sovelleta |
6 098 |
1,00 |
/ |
/ |
6 098 |
0 |
6 098 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
PT |
RED |
1N2AB. |
Punasimput |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
6 098 |
|
||||||||||||||
PT |
POK |
1N2AB. |
Seiti |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
9 700 |
9 690 |
99,90 % |
-10 |
/ |
/ |
145 616 |
145 606 |
53 |
145 553 |
Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
||||||||||||||
PT |
RED |
1N2AB. |
Punasimput |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
/ |
145 553 |
(1) Kiintiöt, jotka ovat asiaa koskevien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaiset kalastusmahdollisuuksien vaihdot, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EU) N:o 1221/2014 5 a artiklan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/104 (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1) 18 a artiklan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuosilta 2014 ja 2015 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.
(2) Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.
(3) Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.
(4) Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2013, 2014 ja 2015 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että on sovellettu lisäkerrointa 1,5, koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa.
(5) Jäljellä olevat määrät, joita ei voitu vähentää vuonna 2015 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1801 (EUVL L 263, 8.10.2015, s. 19), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2404 (EUVL L 333, 19.12.2015, s. 73), mukaisesti, koska käytettävissä ei ollut kiintiötä tai riittävää kiintiömäärää.
(6) Määrät, jotka voidaan vähentää samasta kannasta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehdyn kalastusmahdollisuuksien vaihdon vuoksi.
(7) Lisäkertoimet eivät kumuloidu, vaan niitä sovelletaan vain kerran.
LIITE II
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 liite seuraavasti:
”LIITE
Liikakalastettujen kantojen kiintiöihin tehtävät vähennykset
Jäsenvaltio |
Lajin koodi |
Aluekoodi |
Lajin nimi |
Alueen nimi |
Alkuperäinen kiintiö 2015 (kilogrammoina) |
Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) |
Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina) |
Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään |
Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) |
Kerroin (2) |
Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina) |
Vuonna 2016 tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina) (6) |
Vuonna 2016 jo tehdyt vähennykset (määrä kilogrammoina) (7) |
Vuonna 2017 ja sitä seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina) |
|
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
(5) |
(6) |
(7) |
(8) |
(9) |
(10) |
(11) |
(12) |
(13) |
(14) |
(15) |
(16) |
BE |
SOL |
24-C. |
Meriantura |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
991 000 |
929 510 |
939 590 |
101,08 % |
10 080 |
/ |
/ |
/ |
10 080 |
10 080 |
/ |
BE |
SRX |
07D. |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueella VIId |
72 000 |
70 511 |
69 495 |
98,56 % |
–1 016 |
/ |
/ |
1 097 |
81 |
81 |
/ |
BE |
SRX |
2AC4-C |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
211 000 |
245 500 |
256 147 |
104,34 % |
10 647 |
/ |
/ |
/ |
10 647 |
10 647 |
/ |
BE |
SRX |
67AKXD |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k |
725 000 |
915 262 |
918 243 |
100,33 % |
2 981 |
/ |
/ |
/ |
2 981 |
2 981 |
/ |
DE |
T/B |
2AC4-C |
Piikkikampela/silokampela |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
186 000 |
349 000 |
350 186 |
100,34 % |
1 186 |
/ |
/ |
/ |
1 186 (12) |
1 186 |
/ |
DK |
COD |
03AN. |
Turska |
Skagerrak |
3 336 000 |
3 223 407 |
3 349 360 |
103,91 % |
125 923 |
/ |
(C) (8) |
/ |
125 923 |
125 923 |
/ |
DK |
DGS |
03A-C. |
Piikkihai |
Unionin vedet alueella IIIa |
0 |
0 |
3 840 |
Ei sovelleta |
3 840 |
1,00 |
/ |
/ |
3 840 |
3 840 |
/ |
DK |
DGS |
2AC4-C |
Piikkihai |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
0 |
0 |
1 540 |
Ei sovelleta |
1 540 |
1,00 |
/ |
/ |
1 540 |
1 540 |
/ |
DK |
HER |
03A-BC |
Silli ja silakka |
IIIa |
5 692 000 |
5 770 000 |
6 056 070 |
104,96 % |
286 070 |
/ |
/ |
/ |
286 070 |
286 070 |
/ |
DK |
NOP |
04-N. |
Harmaaturska |
Norjan vedet suuralueella IV |
0 |
0 |
28 270 |
Ei sovelleta |
28 270 |
1,00 |
/ |
/ |
28 270 |
28 270 |
/ |
DK |
SAN |
234_1 |
Tuulenkala |
Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1 |
125 459 000 |
115 924 000 |
130 977 950 |
112,99 % |
15 053 950 |
1,2 |
/ |
/ |
18 064 740 |
18 064 740 (14) |
/ |
DK |
SAN |
234_6 |
Tuulenkala |
Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 6 |
206 000 |
219 000 |
228 860 |
104,50 % |
9 860 |
/ |
/ |
/ |
9 860 |
9 860 |
/ |
ES |
ALF |
3X14- |
Limapäät |
Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV |
67 000 |
80 045 |
62 544 |
78,13 % |
– 9 496 (9) |
/ |
/ |
16 159 |
6 663 |
5 846 |
817 |
ES |
ANE |
08. |
Sardelli |
VIII |
22 500 000 |
22 923 784 |
24 068 471 |
104,99 % |
1 144 687 |
/ |
/ |
/ |
1 144 687 |
1 144 687 |
/ |
ES |
BSF |
8910- |
Mustahuotrakala |
Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla VIII, IX ja X |
12 000 |
30 050 |
110 |
0,37 % |
– 26 936 (10) |
/ |
/ |
29 639 |
2 703 |
0 |
2 703 |
ES |
BUM |
ATLANT |
Sinimarliini |
Atlantin valtameri |
10 360 |
20 360 |
134 082 |
658,56 % |
113 722 |
2,0 |
A |
172 878 |
514 044 |
514 044 |
/ |
ES |
COD |
1/2B |
Turska |
I ja IIb |
13 283 000 |
12 182 091 |
12 391 441 |
101,72 % |
209 350 |
/ |
/ |
/ |
209 350 |
209 350 |
/ |
ES |
GHL |
1N2AB. |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
0 |
24 239 |
Ei sovelleta |
24 239 |
1,00 |
A |
/ |
36 359 |
36 359 |
/ |
ES |
RED |
N3LN. |
Punasimput |
NAFO 3LN |
/ |
171 440 |
173 836 |
101,40 % |
2 396 |
/ |
/ |
/ |
2 396 |
2 396 |
/ |
ES |
SOL |
8AB. |
Meriantura |
VIIIa ja VIIIb |
9 000 |
6 968 |
7 397 |
106,13 % |
(429) (11) |
/ |
2 759 |
2 759 |
2 759 |
/ |
|
ES |
SRX |
67AKXD |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k |
43 800 |
412 000 |
445 713 |
108,18 % |
33 713 |
/ |
/ |
/ |
33 713 |
33 713 |
/ |
ES |
SRX |
89-C. |
Rauskukalat |
Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX |
1 057 000 |
650 485 |
771 246 |
118,56 % |
120 761 |
1,2 |
/ |
118 622 |
263 535 |
131 768 (15) |
131 768 (15) |
ES |
USK |
567EI. |
Keila |
Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla V, VI ja VII |
46 000 |
135 008 |
62 646 |
46,40 % |
– 72 362 |
/ |
/ |
58 762 |
0 |
/ |
/ |
ES |
WHM |
ATLANT |
Valkomarliini |
Atlantin valtameri |
24 310 |
24 310 |
68 613 |
282,24 % |
44 303 |
1,00 |
A |
72 539 |
138 994 |
0 |
138 994 |
FR |
GHL |
1N2AB. |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
2 000 |
7 957 |
397,85 % |
5 957 |
1,00 |
/ |
/ |
5 957 |
5 957 |
/ |
FR |
HAD |
7X7A34 |
Kolja |
VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 |
5 561 000 |
5 760 984 |
5 775 607 |
100,25 % |
14 623 |
/ |
/ |
/ |
14 623 |
14 623 |
/ |
FR |
PLE |
7HJK. |
Punakampela |
VIIh, VIIj ja VIIk |
17 000 |
57 007 |
59 833 |
104,95 % |
2 826 |
/ |
/ |
/ |
2 826 |
2 826 |
/ |
FR |
SRX |
07D. |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueella VIId |
602 000 |
591 586 |
689 868 |
116,61 % |
98 282 |
1,00 |
/ |
/ |
98 282 |
98 282 |
/ |
FR |
SRX |
89-C. |
Rauskukalat |
Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX |
1 298 000 |
1 507 000 |
1 578 469 |
104,74 % |
71 469 |
/ |
/ |
/ |
71 469 |
71 469 |
/ |
IE |
COD |
07A. |
Turska |
VIIa |
120 000 |
134 776 |
138 122 |
102,48 % |
3 346 |
/ |
/ |
/ |
3 346 |
3 346 |
/ |
IE |
SRX |
67AKXD |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k |
1 048 000 |
946 554 |
1 044 694 |
110,7 % |
98 140 |
1,00 |
/ |
/ |
98 140 |
98 140 |
/ |
NL |
ANE |
08. |
Sardelli |
VIII |
/ |
0 |
12 493 |
Ei sovelleta |
12 493 |
1,00 |
/ |
/ |
12 493 |
12 493 |
/ |
NL |
COD |
2A3AX4 |
Turska |
IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin |
2 800 000 |
1 340 520 |
1 348 815 |
100,62 % |
8 295 |
/ |
(C) (8) |
/ |
8 295 |
8 295 |
/ |
NL |
HER |
*25B-F |
Silli |
II, Vb leveyspiirin 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) |
1 104 000 |
1 841 160 |
2 230 998 |
121,17 % |
389 838 |
1,4 |
/ |
/ |
545 773 |
522 222 |
23 551 |
NL |
HKE |
3A/BCD |
Kummeliturska |
IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 |
/ |
0 |
1 575 |
Ei sovelleta |
1 575 |
1,00 |
A+C (13) |
/ |
2 363 |
2 363 |
/ |
NL |
MAC |
*3A4BC |
Makrilli |
IIIa ja IVbc |
490 000 |
1 084 500 |
1 090 087 |
100,52 % |
5 587 |
/ |
/ |
/ |
5 587 |
5 587 |
/ |
NL |
POK |
2A34. |
Seiti |
IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 |
68 000 |
56 600 |
63 411 |
112,03 % |
6 811 |
1,00 |
/ |
/ |
6 811 |
5 754 |
1 057 |
NL |
SRX |
2AC4-C |
Rauskukalat |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
180 000 |
245 300 |
252 765 |
103,04 % |
7 465 |
/ |
/ |
/ |
7 465 |
7 465 |
/ |
NL |
T/B |
2AC4-C |
Piikkikampela ja silokampela |
Unionin vedet alueilla IIa ja IV |
2 579 000 |
2 783 000 |
2 793 239 |
100,37 % |
10 239 |
/ |
/ |
/ |
10 239 |
10 239 |
/ |
NL |
WHB |
1X14 |
Mustakitaturska |
Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV |
36 711 000 |
55 297 456 |
55 584 332 |
100,52 % |
286 876 |
/ |
/ |
/ |
286 876 |
286 876 |
/ |
NL |
WHG |
2AC4. |
Valkoturska |
IV; unionin vedet alueella IIa |
699 000 |
527 900 |
547 717 |
103,75 % |
19 817 |
/ |
/ |
/ |
19 817 |
19 817 |
/ |
NL |
WHG |
56–14 |
Valkoturska |
VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV |
/ |
0 |
11 475 |
Ei sovelleta |
11 475 |
1,00 |
/ |
/ |
11 475 |
11 475 |
/ |
PT |
GHL |
1N2AB |
Grönlanninpallas |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
0 |
6 098 |
Ei sovelleta |
6 098 |
1,00 |
/ |
/ |
6 098 |
6 098 |
/ |
PT |
POK |
1N2AB. |
Seiti |
Norjan vedet suuralueilla I ja II |
/ |
9 700 |
9 690 |
99,90 % |
– 10 |
/ |
/ |
145 616 |
145 606 |
53 |
145 553 |
UK |
COD |
2A3AX4 |
Turska |
IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin |
11 369 000 |
14 828 600 |
14 846 189 |
100,12 % |
17 589 |
/ |
(C) (8) |
/ |
17 589 |
17 589 |
/ |
UK |
HER |
4AB. |
Silli |
Unionin ja Norjan vedet suuralueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella |
62 292 000 |
66 892 860 |
68 024 970 |
101,69 % |
1 132 100 |
/ |
/ |
/ |
1 132 110 |
1 132 110 |
/ |
UK |
MAC |
2CX14- |
Makrilli |
VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV |
245 363 000 |
237 093 794 |
242 496 391 |
102,28 % |
5 402 597 |
/ |
(A) (8) |
/ |
5 402 597 |
5 402 597 |
/ |
UK |
MAC |
*3A4BC |
Makrilli |
IIIa ja IVbc |
490 000 |
620 500 |
626 677 |
101,00 % |
6 177 |
/ |
/ |
/ |
6 177 |
6 177 |
/ |
UK |
SAN |
234_1 |
Tuulenkala |
Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1 |
2 742 000 |
1 219 400 |
2 000 034 |
164,02 % |
780 634 |
2,00 |
/ |
/ |
1 561 268 |
95 100 |
1 466 168 |
(1) Kiintiöt, jotka ovat asiaa koskevien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) 16 artiklan 8 kohdan mukaiset kalastusmahdollisuuksien vaihdot, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1221/2014 (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 16) 5 a artiklan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/104 (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1) 18 a artiklan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuosilta 2014 ja 2015 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.
(2) Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.
(3) Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.
(4) Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2013, 2014 ja 2015 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että on sovellettu lisäkerrointa 1,5, koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa.
(5) Jäljellä olevat määrät, joita ei voitu vähentää vuonna 2015 asetuksen (EU) 2015/1801, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2015/2404, mukaisesti, koska käytettävissä ei ollut kiintiötä tai riittävää kiintiömäärää.
(6) Vuonna 2016 tehtävät vähennykset, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 (EUVL L 336,10.12.2016, s. 38).
(7) Vuonna 2016 tehtävät vähennykset, jotka voidaan tosiasiallisesti tehdä ottaen huomioon käytettävissä oleva kiintiö täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 voimaantulopäivänä.
(8) Lisäkerrointa ei sovelleta, koska liikakalastuksen osuus ei ole yli 10 prosenttia purettujen saaliiden sallituista määristä.
(9) Jäljellä oleva käyttämätön määrä sen jälkeen, kun vuodelta 2015 siirrettiin 8 005 kilogramman määrä vuodelle 2016 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1142 mukaisesti (EUVL L 189, 14.7.2016, s. 9)
(10) Jäljellä oleva käyttämätön määrä sen jälkeen, kun vuodelta 2015 siirrettiin 3 004 kilogramman määrä vuodelle 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1142 mukaisesti.
(11) Alle yhden tonnin määriä ei oteta huomioon.
(12) Komissio hyväksyi asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti Saksan pyytämät piikkikampelan ja silokampelan lisäpurkamiset, joiden osuus ei ylitä 10:tä prosenttia kyseisestä kiintiöstä.
(13) Lisäkertoimet eivät kumuloidu, vaan niitä sovelletaan vain kerran.
(14) Vähennetään SAN/234_3 -kiintiöstä (tuulenkalan kalastuksenhoitoalue 3).
(15) Vuonna 2016 tehtävä 263 535 kilogramman vähennys jaetaan Espanjan pyynnöstä tasaisesti kahdelle vuodelle (2016 ja 2017).”
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/113 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/163,
annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,
kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
(2) |
Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta,
puheenjohtajan nimissä
Jerzy PLEWA
Pääjohtaja
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto
(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.
(2) EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.
LIITE
Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
(EUR/100 kg) |
||
CN-koodi |
Kolmansien maiden koodi (1) |
Kiinteä tuontiarvo |
0702 00 00 |
IL |
299,8 |
MA |
135,7 |
|
SN |
268,2 |
|
TR |
158,2 |
|
ZZ |
215,5 |
|
0707 00 05 |
MA |
79,2 |
TR |
195,6 |
|
ZZ |
137,4 |
|
0709 91 00 |
EG |
79,4 |
ZZ |
79,4 |
|
0709 93 10 |
MA |
273,9 |
TR |
295,3 |
|
ZZ |
284,6 |
|
0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 |
EG |
47,2 |
MA |
48,5 |
|
TN |
51,7 |
|
TR |
71,6 |
|
ZZ |
54,8 |
|
0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 |
EG |
91,2 |
IL |
140,1 |
|
JM |
106,9 |
|
MA |
88,4 |
|
TR |
83,1 |
|
ZZ |
101,9 |
|
0805 22 00 |
IL |
139,7 |
MA |
83,2 |
|
ZZ |
111,5 |
|
0805 50 10 |
EG |
85,5 |
TR |
70,9 |
|
ZZ |
78,2 |
|
0808 10 80 |
US |
205,0 |
ZZ |
205,0 |
|
0808 30 90 |
CL |
81,7 |
CN |
81,5 |
|
TR |
154,0 |
|
ZA |
100,3 |
|
ZZ |
104,4 |
(1) Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.
DIREKTIIVIT
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/115 |
KOMISSION DIREKTIIVI (EU) 2017/164,
annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,
työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljännen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY nojalla ja komission direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EY muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä 7 päivänä huhtikuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY (1), jäljempänä ’direktiivi 98/24/EY’, ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Direktiivissä 98/24/EY säädetään, että komissio ehdottaa unionin tavoitteiksi työntekijöiden suojaamiseksi kemiallisista tekijöistä aiheutuvilta riskeiltä unionin tasolla määriteltäviä työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja. |
(2) |
Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet vahvistaa tai tarkistaa työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat, noudattaen neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2) 17 artiklassa säädettyä menettelyä. |
(3) |
Komissiota avustaa tässä tehtävässä kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea (SCOEL), joka perustettiin komission päätöksellä 2014/113/EU (3). |
(4) |
Direktiivin 98/24/EY mukaan ’työperäistä altistumista koskevalla raja-arvolla’ tarkoitetaan, jollei toisin täsmennetä, ilmassa työntekijän hengitysalueella olevan kemiallisen tekijän aikapainotetun keskimääräisen pitoisuuden rajaa suhteessa määritettyyn vertailuaikaan. |
(5) |
Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat terveysnäkökohtiin perustuvia työperäisen altistumisen raja-arvoja, jotka SCOEL määrittää tuoreimpien saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella ja jotka komissio hyväksyy ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat. Ne ovat altistumisen kynnystasoja, joiden alittuessa kemiallisista tekijöistä ei yleensä odoteta aiheutuvan haitallisia vaikutuksia työuran aikana tapahtuvan lyhytkestoisen tai päivittäisen altistumisen seurauksena. Ne ovat unionin tavoitteita, ja niiden tarkoituksena on auttaa työnantajia määrittelemään ja arvioimaan riskit ja toteuttamaan ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä direktiivin 98/24/EY mukaisesti. |
(6) |
SCOELin suositusten mukaisesti työperäisen altistumisen viiteraja-arvot vahvistetaan suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon (pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot) ja tiettyjen kemiallisten tekijöiden osalta suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin, yleensä viidentoista minuutin aikapainotettuun keskiarvoon (lyhytaikaisen altistuksen raja-arvot), jotta voidaan ottaa huomioon lyhytaikaisesta altistumisesta johtuvat vaikutukset. |
(7) |
Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on unionin tasolla vahvistettu työperäisen altistumisen viiteraja-arvo, jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen työperäisen altistumisen raja-arvo. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon unionin raja-arvo ja määriteltävä kansallisen raja-arvon luonne kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. |
(8) |
Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat tärkeä osa yleisiä työsuojelujärjestelyjä, joilla työntekijöitä suojellaan vaarallisille kemikaaleille altistumisesta johtuvilta terveysriskeiltä. |
(9) |
Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan mukaisesti SCOEL on arvioinut tämän direktiivin liitteessä olevissa 31 kohdassa lueteltujen kemiallisten tekijöiden terveysvaikutusten ja työperäisen altistumisen tason välistä suhdetta, ja suositellut työperäisen altistumisen viiteraja-arvon määrittämistä kaikille kyseisille kemiallisille tekijöille hengitysteitse tapahtuvan altistumisen osalta suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi on aiheellista määrittää pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot kaikille kyseisille, tämän direktiivin liitteessä luetelluille tekijöille. |
(10) |
Joidenkin kyseisten kemiallisten tekijöiden osalta SCOEL suositteli myös tällaisten raja-arvojen määrittämistä suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin ja/tai ihomerkintöjen antamista. |
(11) |
Neljä kyseisistä kemiallisista tekijöistä – typpimonoksidi, kalsiumdihydroksidi, litiumhydridi ja etikkahappo – sisältyy nykyisin komission direktiivin 91/322/ETY (4) liitteessä olevaan luetteloon. |
(12) |
Yksi kyseisistä kemiallisista tekijöistä, 1,4-diklooribentseeni, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2000/39/EY (5) liitteessä olevaan luetteloon. |
(13) |
Yksi niistä, bisfenoli A, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2009/161/EY (6) liitteessä olevaan luetteloon. |
(14) |
Näiden tekijöiden osalta SCOEL on suosittanut uusien työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen määrittelemistä. Näin ollen on aiheellista sisällyttää kyseisiä kuutta kemiallista tekijää koskevat tarkistetut raja-arvot tämän direktiivin liitteeseen ja poistaa kyseisiä kemiallisia tekijöitä koskevat kohdat direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EU liitteistä. |
(15) |
Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä yhdelle, akryylihapolle, SCOEL suositteli lyhytaikaisen altistuksen raja-arvoa suhteessa yhden minuutin vertailuaikaan. Näin ollen on aiheellista määrittää lyhytaikaisen altistumisen raja-arvo kyseiselle kemialliselle tekijälle tämän direktiivin liitteessä. |
(16) |
Tiettyjen aineiden osalta on tarpeen ottaa huomioon ihon kautta imeytymisen mahdollisuus parhaimman mahdollisen suojelutason takaamiseksi. Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä SCOEL määritti sellaisiksi, joita voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä, seuraavat: glyserolitrinitraatti, hiilitetrakloridi, syaanivety, metyleenikloridi, nitroetaani, 1,4-diklooribentseeni, metyyliformiaatti, tetrakloorieteeni, natriumsyanidi ja kaliumsyanidi. Näin ollen on asianmukaista vahvistaa tämän direktiivin liitteessä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen lisäksi merkinnät, jotka osoittavat, että kyseisiä kemiallisia tekijöitä voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä. |
(17) |
Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea (7), jota kuultiin direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myönsi olevan epävarmaa, ovatko ehdotetut työperäisen altistumisen viiteraja-arvot teknisesti toteutettavissa, kun on kyse typpimonoksidista ja typpidioksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa ja tunneloinnissa sekä hiilimonoksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa. Lisäksi komitea tunnusti, että tällä hetkellä on ongelmia sellaisten mittausmenetelmien saatavuudessa, joilla voitaisiin osoittaa maanalaista kaivostoimintaa ja tunnelointiympäristöjä koskevan typpidioksidin raja-arvon noudattaminen. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta typpimonoksidille, typpidioksidille ja hiilimonoksidille tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen täytäntöönpanossa maanalaisen kaivostoiminnan ja tunneloinnin osalta ja komissiolle tilaisuus tarkastella edellä mainittuja kysymyksiä ennen siirtymäkauden loppua. Siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat soveltaa edelleen nykyisiä raja-arvoja tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen sijasta. |
(18) |
Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. |
(19) |
Tämän direktiivin osalta komissio pitää perusteltuna tällaisten asiakirjojen toimittamista sellaisen taulukon muodossa, josta käy ilmi kansallisten toimenpiteiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuus, kun otetaan huomioon, että joitakin tekijöitä koskevat kansalliset työperäisen altistumisen raja-arvot ovat jo olemassa kansallisessa lainsäädännössä ja että kansallisen tason oikeudellisia välineitä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen vahvistamiseksi on hyvin monenlaisia ja ne ovat luonteeltaan teknisiä. |
(20) |
Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea antoi lausuntonsa 27 päivänä marraskuuta 2014 ja 21 päivänä toukokuuta 2015. |
(21) |
Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklalla perustetun teknistä edistystä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Vahvistetaan työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljäs unionin luettelo liitteessä luetelluille kemiallisille tekijöille.
2 artikla
Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansalliset työperäisen altistumisen raja-arvot liitteessä luetelluille kemiallisille tekijöille ottaen huomioon unionin raja-arvot.
3 artikla
Poistetaan direktiivin 91/322/ETY liitteestä viittaukset etikkahappoon, kalsiumdihydroksidiin, litiumhydridiin ja typpimonoksidiin 21 päivästä elokuuta 2018, jollei 6 artiklan 2 kohdan a alakohdasta muuta johdu.
4 artikla
Poistetaan direktiivin 2000/39/EY liitteestä viittaus 1,4-diklooribentseeniin 21 päivästä elokuuta 2018.
5 artikla
Poistetaan direktiivin 2009/161/EY liitteestä viittaus bisfenoli A:han 21 päivästä elokuuta 2018.
6 artikla
1. Maanalaisessa kaivostoiminnassa ja tunneloinnissa jäsenvaltiot voivat hyödyntää typpimonoksidia, typpidioksidia ja hiilimonoksidia koskevien raja-arvojen osalta siirtymäkautta, joka päättyy viimeistään 21 päivänä elokuuta 2023.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat liitteessä säädettyjen raja-arvojen sijasta soveltaa edelleen seuraavia raja-arvoja:
a) |
typpimonoksidi: nykyiset raja-arvot, jotka on vahvistettu direktiivin 91/322/ETY liitteen mukaisesti; |
b) |
typpidioksidi ja hiilimonoksidi: 1 päivänä helmikuuta 2017 voimassa olevat kansalliset raja-arvot. |
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 21 päivänä elokuuta 2018.
Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle sekä liitettävä ilmoitukseensa yksi tai useampi selittävä asiakirja sellaisten taulukoiden muodossa, joista käy ilmi kyseisten säännösten ja tämän direktiivin välinen vastaavuus.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
8 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
9 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Jean-Claude JUNCKER
(1) EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.
(2) Neuvoston direktiivi, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).
(3) Komission päätös 2014/113/EU, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tiedekomitean perustamisesta ja päätöksen 95/320/EY kumoamisesta (EUVL L 62, 4.3.2014, s. 18).
(4) Komission direktiivi 91/322/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1991, viiteraja-arvojen määrittämisestä panemalla työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä 27 päivänä marraskuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 80/1107/ETY täytäntöön (EYVL L 177, 5.7.1991, s. 22).
(5) Komission direktiivi 2000/39/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, ensimmäisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY täytäntöönpanemiseksi (EYVL L 142, 16.6.2000, s. 47).
(6) Komission direktiivi 2009/161/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, kolmannen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY panemiseksi täytäntöön ja komission direktiivin 2000/39/EY muuttamisesta (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 87).
(7) Neuvoston päätös 2003/C-218/01, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1).
(8) EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.
LIITE
EY-nro (1) |
CAS-nro (2) |
KEMIALLISEN TEKIJÄN NIMI |
RAJA-ARVOT |
Merkintä (3) |
|||
8 tuntia (4) |
Lyhytaikainen (5) |
||||||
mg/m3 (6) |
ppm (7) |
mg/m3 (6) |
ppm (7) |
||||
— |
— |
Mangaani ja epäorgaaniset mangaaniyhdisteet (mangaanina ilmaistuna) |
0,2 (8) 0,05 (9) |
— |
— |
— |
— |
200-240-8 |
55-63-0 |
Glyserolitrinitraatti |
0,095 |
0,01 |
0,19 |
0,02 |
Iho |
200-262-8 |
56-23-5 |
Hiilitetrakloridi; tetrakloorimetaani |
6,4 |
1 |
32 |
5 |
Iho |
200-521-5 |
61-82-5 |
Amitroli |
0,2 |
— |
— |
— |
— |
200-580-7 |
64-19-7 |
Etikkahappo |
25 |
10 |
50 |
20 |
— |
200-821-6 |
74-90-8 |
Syaanivety (syanidina ilmaistuna) |
1 |
0,9 |
5 |
4,5 |
Iho |
200-838-9 |
75-09-2 |
Metyleenikloridi; dikloorimetaani |
353 |
100 |
706 |
200 |
Iho |
200-864-0 |
75-35-4 |
Vinylideenikloridi; 1,1-dikloorietyleeni |
8 |
2 |
20 |
5 |
— |
201-083-8 |
78-10-4 |
Tetraetyyliortosilikaatti |
44 |
5 |
— |
— |
— |
201-177-9 |
79-10-7 |
Akryylihappo; prop-2-eenihappo |
29 |
10 |
59 (10) |
20 (10) |
— |
201-188-9 |
79-24-3 |
Nitroetaani |
62 |
20 |
312 |
100 |
Iho |
201-245-8 |
80-05-7 |
Bisfenoli A; 4,4′-isopropylideenidifenoli |
2 (8) |
— |
— |
— |
— |
202-981-2 |
101-84-8 |
Difenyylieetteri |
7 |
1 |
14 |
2 |
— |
203-234-3 |
104-76-7 |
2-etyyli-1-heksanoli |
5,4 |
1 |
— |
— |
— |
203-400-5 |
106-46-7 |
1,4-Diklooribentseeni; p-diklooribentseeni |
12 |
2 |
60 |
10 |
Iho |
203-453-4 |
107-02-8 |
Akroleiini; akryylialdehydi; prop-2-enaali |
0,05 |
0,02 |
0,12 |
0,05 |
— |
203-481-7 |
107-31-3 |
Metyyliformiaatti |
125 |
50 |
250 |
100 |
Iho |
203-788-6 |
110-65-6 |
But-2-yyni-1,4-dioli |
0,5 |
— |
— |
— |
— |
204-825-9 |
127-18-4 |
Tetrakloorietyleeni |
138 |
20 |
275 |
40 |
Iho |
205-500-4 |
141-78-6 |
Etyyliasetaatti |
734 |
200 |
1 468 |
400 |
— |
205-599-4 |
143-33-9 |
Natriumsyanidi (syanidina ilmaistuna) |
1 |
— |
5 |
— |
Iho |
205-792-3 |
151-50-8 |
Kaliumsyanidi (syanidina ilmaistuna) |
1 |
— |
5 |
— |
Iho |
207-069-8 |
431-03-8 |
Diasetyyli; butaanidioni |
0,07 |
0,02 |
0,36 |
0,1 |
— |
211-128-3 |
630-08-0 |
Hiilimonoksidi |
23 |
20 |
117 |
100 |
— |
215-137-3 |
1305-62-0 |
Kalsiumdihydroksidi |
1 (9) |
— |
4 (9) |
— |
— |
215-138-9 |
1305-78-8 |
Kalsiumoksidi |
1 (9) |
— |
4 (9) |
— |
— |
231-195-2 |
7446-09-5 |
Rikkidioksidi |
1,3 |
0,5 |
2,7 |
1 |
— |
231-484-3 |
7580-67-8 |
Litiumhydridi |
— |
— |
0,02 (8) |
— |
— |
233-271-0 |
10102-43-9 |
Typpimonoksidi |
2,5 |
2 |
— |
— |
— |
233-272-6 |
10102-44-0 |
Typpidioksidi |
0,96 |
0,5 |
1,91 |
1 |
— |
262-967-7 |
61788-32-7 |
Terfenyyli, hydrogenoitu |
19 |
2 |
48 |
5 |
— |
EY-nro: Euroopan yhteisön (EY) numero, numerotunnus aineille Euroopan unionissa.
CAS-nro: Chemical Abstract Service -rekisterinumero.
(3) Työperäisen altistumisen raja-arvoon liittyvä merkintä ”iho” tarkoittaa, että ainetta saattaa imeytyä huomattavassa määrin ihon kautta.
(4) Mitattuna tai laskettuna kahdeksan tunnin vertailujaksolle (Time Weighted Average).
(5) Lyhyen aikavälin raja-arvo. Raja-arvo, jota altistus ei saa ylittää ja joka koskee 15 minuutin ajanjaksoa, jollei toisin ilmoiteta.
mg/m3 : milligrammoja kuutiometrissä ilmaa. Kaasu- tai höyryfaasissa oleville kemikaaleille raja-arvo ilmaistaan 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n paineessa.
ppm: tilavuuden miljoonasosaa ilmassa (ml/m3).
(8) Hengittyvä osuus.
(9) Keuhkorakkuloihin päätyvä osuus.
(10) Lyhyen aikavälin raja-arvo suhteessa 1 minuutin vertailujaksoon.
PÄÄTÖKSET
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/121 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/165,
annettu 27 päivänä tammikuuta 2017,
alueiden komitean yhden jäsenen ja kahdentoista varajäsenen, joita Ranskan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,
ottaa huomioon Ranskan hallituksen ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
(2) |
Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Laurent BEAUVAIS'n toimikauden päätyttyä. |
(3) |
Yksitoista alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Josette BOREL-LINCERTINin, Nathalie COLIN-OESTERLEn, Marie-Marguerite DUFAYn, Daniel DUGLERYn, Nicolas FLORIANin, Karine GLOANEC-MAURINin, Hervé HOCQUARDin, Jean-Louis JOSEPHin, Daniel PERCHERONin, Christophe ROSSIGNOLin ja Michel VAUZELLEn toimikausien päätyttyä. |
(4) |
Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Guillaume CROSia (Conseiller régional de Midi-Pyrénées) ehdotettiin. |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:
a) |
jäseneksi:
|
b) |
varajäseniksi:
|
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2017.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
E. SCICLUNA
(1) Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).
(2) Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).
(3) Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/123 |
KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/166,
annettu 27 päivänä marraskuuta 2015,
valtiontuesta SA.38831 (2014/C) (ex 2014/N), jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8232)
(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1) |
Portugali ilmoitti 30 päivänä kesäkuuta 2014 saapuneeksi kirjatulla sähköisellä ilmoituksella alueellisesta investointituesta, jonka se oli myöntänyt 30 päivänä huhtikuuta 2014 Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle, jäljempänä ’Autoeuropa’ sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen. |
(2) |
Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Portugalille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea. |
(3) |
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
(4) |
Portugali esitti aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä joulukuuta 2014 (2014/127950). Lisätietoja annettiin kirjeillä, jotka oli päivätty 27 päivänä helmikuuta 2015 (2015/019588), 12 päivänä kesäkuuta 2015 (2015/056315) ja 27 päivänä heinäkuuta 2015 (2015/073908). Komission yksiköiden, Portugalin viranomaisten ja tuensaajan välillä pidettiin kokous Autoeuropan tiloissa 19 päivänä toukokuuta 2015. |
(5) |
Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
2. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ/TUESTA
2.1 TUKITOIMENPITEEN TAVOITE
(6) |
Myöntämällä investointitukea Palmelassa sijaitsevalle Autoeuropan tuotantolaitokselle Portugali pyrkii kehittämään Península de Setúbalin aluetta, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea. Suurille yrityksille myönnettävän aluetuen normaali enimmäismäärä oli kyseisellä alueella vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen Portugalin aluetukikartan (3) mukaan 15 prosenttia. |
2.2 TUENSAAJA
(7) |
Tuensaaja on Autoeuropa, joka on Volkswagen-yhtymän, jäljempänä ’VW-yhtymä’, kokonaan omistama tytäryhtiö. VW-yhtymä on liittynyt useisiin valtiontukipäätöksiin, viimeksi Audi Hungaria Motor Ltd:lle myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2014 annettuun komission päätökseen (4). Kyseisessä päätöksessä on kuvattu VW-yhtymää tarkemmin. |
(8) |
Autoeuropa on toiminut Setúbalin alueella kesäkuusta 1991 lähtien ja valmistanut useita VW-tuotemerkin henkilöautomalleja. Autoeuropa on suuri yritys. VW-yhtymää tai Autoeuropaa ei voida kumpaakaan pitää ilmoituksen antamishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (5) tarkoitettuina vaikeuksissa olevina yrityksinä. |
2.3 INVESTOINTIHANKE
(9) |
Investointihankkeen tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi tuotantotekniikka, ”Modularer Querbaukasten”, jäljempänä ’MQB’, joka korvaa perinteisen pohjalevyyn perustuvan tuotantoprosessin. Tuotantotekniikan uudistus tuo paljon joustavuutta ja synergiavaikutuksia henkilöautomallien tuotantoon. Tarkempi kuvaus kyseisestä tekniikasta on esitetty Volkswagen Sachsenille myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa päätöksessä (6). |
(10) |
Palmelaan tehtävän investoinnin ansiosta Autoeuropa pystyy valmistamaan henkilöautoja, jotka kuuluvat POLK-luokituksen (7) mukaisesti määritetyillä henkilöautojen markkinoilla kolmeen eri markkinasegmenttiin: A0-segmenttiin, A-segmenttiin ja B-segmenttiin. Tällä hetkellä VW-yhtymä aikoo valmistaa uudella tuotantolinjalla A0-segmenttiin kuuluvaa katumaasturia (SUV) sekä […] (*1)-segmenttiin kuuluvaa henkilöautoa, jota ei ole vielä määritetty täysin ja jonka on määrä seurata Autoeuropan nykyistä […]-segmenttiin kuuluvaa mallia, jonka valmistus perustuu pohjalevyn käyttöön. VW-yhtymä ei ole sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että se aloittaa B-segmenttiin kuuluvien henkilöautojen tuotannon viiden vuoden kuluessa investoinnin toteutumisesta. Investoinnilla luotava kokonaiskapasiteetti on [140 000–160 000] autoa vuodessa, ja tämänhetkisten suunnitelmien perusteella tästä [80 000–100 000] autoa on A0-segmenttiin kuuluvia katumaastureita ja [50 000–60 000] autoa on […]-segmenttiin kuuluvaa mallia. |
(11) |
Investointi alkoi 26 päivänä kesäkuuta 2014, ja se on määrä saada valtaosin päätökseen joulukuuhun 2018 mennessä. Täyteen tuotantovauhtiin aiotaan yltää vuoden 2018 lopussa. |
2.4 INVESTOINTIHANKKEEN KUSTANNUKSET
(12) |
Portugalin ja VW-yhtymän välillä allekirjoitetun investointi- ja tukisopimuksen sekä 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyn Portugalin kirjeen mukaisesti investointiin sisältyy tukikelpoisia menoja 672,9 miljoonaa euroa, jotka käytetään laitteisiin ja infrastruktuuriin (rakentamiseen) vuosina 2014–2019. Noin neljännes kyseisistä menoista käytetään tavarantoimittajien koneistukseen eli Autoeuropan rahoittamaan käyttöomaisuuteen, jota ei käytetä Autoeuropan Palmelan tuotantotiloissa vaan jonka Autoeuropa antaa tavarantoimittajiensa käytettäväksi niiden tuotantotiloissa VW-yhtymän tarvitsemien osien ja komponenttien tuotantoa varten. Vaikka kyseinen käyttöomaisuus on olennainen osa tavarantoimittajien tuottavaa pääomakantaa, se säilyy kuitenkin VW-yhtymän omistuksessa. |
(13) |
Menot koskevat yksinomaan uusia aineellisia hyödykkeitä. Jäljempänä olevassa investointisopimukseen perustuvassa taulukossa on jaoteltu suunnitellut tukikelpoiset menot tyypin ja vuoden mukaan. Taulukko 1 Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Investointisopimus
|
(14) |
Tämä kustannusjakauma perustuu investointisopimuksen tietoihin, ja se eroaa ilmoitukseen liitetyssä lisätietolomakkeessa esitetystä kustannusjakaumasta. Portugalin viranomaiset selvittivät lisätietolomakkeessa, että VW-yhtymä on pienentänyt investointisopimuksessa ilmoitettuja 672,95 miljoonan euron kokonaisinvestointikustannuksia 623,85 miljoonaan euroon. Lisätietolomakkeen mukainen jakauma on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa. Taulukko 2 Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Lisätietolomake
|
2.5 OIKEUSPERUSTA
(15) |
Tuen myöntämisen kansallisena oikeusperustana ovat 17 päivänä elokuuta 2007 annettu laki (Decreto-Lei) nro 287/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä maaliskuuta 2009 annetulla lailla nro 65/2009, jolla hyväksytään yritysinvestointien kansallinen kannustinkehys, sekä 15 päivänä marraskuuta 2007 annettu määräys (Portaria) nro 1464/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä lokakuuta 2010 annetulla määräyksellä nro 1103/2010, jolla perustetaan Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelma ja säännellään sitä. |
(16) |
Portugali myönsi tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen. Tuki on Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelman mukainen. Kyseistä tukiohjelmaa koskee ryhmäpoikkeus, josta on säädetty komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (8), jäljempänä ’vuoden 2008 yleinen ryhmäpoikkeusasetus’. Ryhmäpoikkeusta sovelletaan kyseisen asetuksen 6 artiklassa säädetyn ilmoittamista koskevan kynnysarvon alle jääviin tukihakemuksiin. |
2.6 TUKITOIMENPIDE
(17) |
Tuki myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 allekirjoitetulla tuki- ja investointisopimuksella sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen. Investointihankkeen työt aloitettiin 26 päivänä kesäkuuta 2014 eli sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. |
(18) |
Tuki myönnetään osittain takaisin maksettavana avustuksena. Investointisopimus koskee (nimellisarvoltaan) 52,49 miljoonan euron suuruista takaisin maksettavaa avustusta, joka on tarkoitettu 672,95 miljoonan euron suuruisiin investointimenoihin (tavarantoimittajien koneistus mukaan lukien). Tämä muutetaan osittain varsinaiseksi avustukseksi, jos Autoeuropa täyttää tietyt sopimuksessa sovitut toteutusehdot. Ilmoituksesta käy ilmi, että VW-yhtymän esittämässä uudemmassa kustannussuunnitelmassa odotetut investointimenot olivat hieman pienemmät (623,9 miljoonaa euroa). Kyseisen pienemmän määrän perusteella laskettuina ilmoitettu tuen määrä ja ilmoitettu tuen intensiteetti ovat vuoden 2014 hintoina 36,15 miljoonaa euroa ja 6,03 prosenttia. Portugali sitoutuu siihen, ettei ilmoitettua tukimäärää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa. |
(19) |
Portugali vahvistaa, että Autoeuropa/Volkswagen kattaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista menoista omilla varoillaan täysin ilman julkista tukea. |
(20) |
Autoeuropa/Volkswagen sitoutuu säilyttämään investoinnin vähintään viiden vuoden ajan sen toteuttamisesta. |
2.7 MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(21) |
Komissio ilmaisi aloittamispäätöksessä epäilevänsä, ettei toimenpide vastaa vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9), jäljempänä ’vuosille 2007–2013 annetut aluetukisuuntaviivat’, tukikelpoisuutta, tuen enimmäismäärää ja enimmäisintensiteettiä koskevia määräyksiä ja ettei tuki tämän vuoksi sovellu sisämarkkinoille. |
(22) |
Komissio totesi epäilevänsä ilmoitettuihin tukikelpoisiin menoihin sisältyvien, tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Se ei siksi pystynyt vahvistamaan, ettei ilmoitettujen investointimenojen kokonaismäärän perusteella laskettu ilmoitettu tuen enimmäismäärä ylittänyt sallittua tuen enimmäismäärää. |
(23) |
Lisäksi komissio totesi Autoeuropan saaneen investointitukea toiselle samalla tuotantopaikalla toteutetulle investointihankkeelle. Toiseen investointihankkeeseen kuuluvat työt oli aloitettu alle kolme vuotta ennen nyt tarkasteltavaan investointihankkeeseen kuuluvien töiden aloittamista. Investointihankkeen tarkoituksena oli uudistaa ja optimoida tuotantoprosesseja tekemällä investointeja kolmella toiminta-alalla: i) tietotekniikan alalla ottamalla käyttöön ohjelmia ja uusimpaan tekniikkaan perustuvia järjestelmiä, ii) moottoriajoneuvojen sisä- ja ulkopintojen maalauksen alalla automatisoimalla maalausmenetelmää ja iii) prässäysmuottien alalla, jolla valmistetaan muotteja osien prässäämistä varten. Aloittamispäätöksen antamisen aikaan Portugali ei ollut selventänyt, missä määrin kyseiset parannukset olisivat olennaisia ja edelleen käytössä, kun pohjalevyn käyttöön perustuva valmistus lopetettaisiin ja korvattaisiin MQB-valmistustekniikalla. |
(24) |
Komissio ei pystynyt muodostamaan Portugalin toimittamien tietojen perusteella lopullista näkemystä siitä, olisiko kyseiset kaksi investointihanketta katsottava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetuksi yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi. Se päättikin arvioida muodollisen tutkintamenettelyn aikana, oliko kyseisten kahden hankkeen taloudellinen jakaminen mahdotonta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 (10) tarkoitetulla tavalla. |
(25) |
Lisäksi vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komission on aloitettava muodollinen tutkintamenettely ja tehtävä perusteellinen arviointi tuen kannustavasta vaikutuksesta, oikeasuhteisuudesta ja sen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista, jos tuensaajan markkinaosuus asianomaisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen, jäljempänä myös ’68 kohdan a alakohdan mukainen testi’, tai jos investoinnilla luotu kapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, joilla taantuma on suhteellista tai absoluuttista, jäljempänä myös ’68 kohdan b alakohdan mukainen testi’. Jos perusteellinen arviointi on tarpeen, se on suoritettava perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi annetun komission tiedonannon (11) pohjalta. |
(26) |
Komissio ei määritellyt aloittamispäätöksessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla (12). Koska Autoeuropa valmistaa POLK-luokituksen mukaisiin A0- ja […]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin (13) luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon tarkasteltavassa asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina. |
(27) |
Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 70 kohdan perusteella aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisten testien suorittamiseksi markkinat olisi yleensä määriteltävä ETA:n tasolla. Komissio katsoi, että tarkasteltavaa tapausta arvioitaessa asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla. |
(28) |
Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisessa analyysissä tultiin alustavan tutkintamenettelyn aikana siihen tulokseen, että sovellettava 25 prosentin markkinaosuuden kynnysarvo ylittyi yksittäin tarkastelluilla A- ja B-segmenteillä sekä yhdistettyinä tarkastelluilla A0-, A- ja B-segmenteillä (POLK-luokitus) ETA:n alueella kaikkina tarkastelun kohteena olevina vuosina. |
(29) |
Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellytti jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena. |
3. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
(30) |
Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia. |
4. PORTUGALIN HUOMAUTUKSET
4.1 TAVARANTOIMITTAJIEN KONEISTUS
(31) |
Portugali pitää 136,3 miljoonan euron suuruisia investointeja tavarantoimittajien koneistukseen tukikelpoisina, sillä kyseiset koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja säilytetään niissä vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Portugalin viranomaiset viittaavat päätöksen K(2002)1803 Ford España SA (14) johdanto-osan 36 ja 37 kappaleeseen, joissa komissio on todennut, että tavarantoimittajien koneistuksesta (laitekustannuksista) aiheutuvat menot voidaan katsoa tukikelpoisiksi, jos ne aiheutuvat tukialueilla. |
(32) |
Ennen investointisopimuksen allekirjoittamista huhtikuussa 2014 VW-yhtymä ja Autoeuropa laativat tavarantoimittajien koneistusta koskevan investointisuunnitelman, jossa otettiin huomioon kyseiset tukikelpoisuusperusteet ja varmistettiin, että 136,3 miljoonan euron suuruiseen määrään sisältyi ainoastaan edellä mainitut edellytykset täyttäviä tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia menoja. Portugalin viranomaiset ovat perustaneet mekanismin, jolla valvotaan edellä mainittujen edellytysten täyttymistä. |
4.2 YKSI AINOA INVESTOINTIHANKE
(33) |
Portugali allekirjoitti 8 päivänä lokakuuta 2013 Autoeuropan kanssa investointisopimuksen kolmesta eri hankkeesta, joista jokaisessa oli kyseessä alkuinvestointi olemassa olevan laitoksen laajentamiseksi. Portugali ei katso kyseisten hankkeiden muodostavan ilmoitetun investointihankkeen kanssa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
4.2.1 ALKUINVESTOINTI SISÄ- JA ULKOPINTOJEN MAALAUSROBOTTEIHIN (MAALAAMO)
(34) |
Ensimmäisessä hankkeessa oli kyse sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoinnista robottien avulla, millä parannettiin laatua (yhtenäinen ulkopinta, ohuempi maalikerros, ohiruiskutuksen väheneminen, lian väheneminen sisäosissa), tuottavuutta, työergonomiaa ja työturvallisuutta sekä vähennettiin materiaalien kulutusta ja maalihukkaa. Tästä aiheutuvat tukikelpoiset kustannukset olivat 20 miljoonaa euroa (15) ja tuen määrä oli 2,89 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina (BAE). |
(35) |
Portugalin viranomaiset korostavat, ettei kyseinen investointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Ilmoitetun investointihankkeen tarkoituksena on muuttaa perusteellisesti koko tuotantoprosessia ottamalla käyttöön MQB-tuotantotekniikka. MQB-tekniikan käyttöönotto edellyttää merkittäviä investointeja erityisesti kokoonpanolaitteisiin, mutta vain vähäisiä investointeja olemassa olevaan maalaamoon. |
(36) |
Maalaamo on ollut toiminnassa ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä. MQB-tekniikkaan perustuvat uudet kokoonpanolaitteet pystyvät vastaavasti toimimaan ilman maalaamoinvestointeja, eli MQB-tekniikalla tapahtuva tuotanto on mahdollista ja toimivaa ilman edeltävää investointia maalaamon robotteihin. Vaikka molemmat laitteet ovat saman tuotantoprosessin osia, ne eivät siis liity investointeina toisiinsa siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. |
(37) |
Niitä koskevat investointipäätökset on lisäksi tehty erikseen (maalaamon modernisoinnista päätettiin elokuussa 2011 ja MQB-tekniikkaan investoinnista toukokuussa 2014). |
4.2.2 ALKUINVESTOINTI PRÄSSÄYSMUOTTEIHIN (TYÖKALUOSASTO)
(38) |
Toinen hanke koski Autoeuropan työkaluosastoa, jossa tuotetaan muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti, tehtaan päätoiminnasta eli autonvalmistuksesta erillisenä. |
(39) |
Työkaluosastoon tehtävän alkuinvestoinnin tarkoituksena oli olemassa olevan laitoksen laajentaminen. Autoeuropa hankki uusia prässäysmuottien valmistuskoneita pystyäkseen parantamaan tuotannon laatua erityisesti tekniseltä kannalta. Kyseisillä koneilla voidaan valmistaa laadukkaampia työkaluja ja lisätä osaston tuotantomäärää. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 12,7 miljoonaa euroa (diskontattuna 12,66 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 1,84 miljoonaa euroa (BAE). |
(40) |
Portugalin viranomaisten näkemyksen mukaan työkaluosastoon tehty investointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Työkaluosasto toimii erillisenä MQB-tekniikalla tapahtuvasta autonvalmistusprosessista, se sijaitsee samalla teollisuusalueella kuin autotehdas, muttei samalla tontilla, ja investointipäätökset on tehty erikseen (työkaluosaston modernisointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014). |
4.2.3 ALKUINVESTOINTI TIETOTEKNIIKKAAN
(41) |
Kolmas hanke koski investointeja tietokoneisiin, jotka lisäsivät yhdessä uusien ohjelmasovellusten kanssa tietoturvaa ja vakauttivat autonvalmistuksen tuotantoprosessia. Autonvalmistus edellyttää moitteettomasti toimivia ja luotettavia tietojärjestelmiä, sillä jokaisen auton kokoonpano (moottorin tyyppi, vaihdelaatikko, väri jne.) syötetään tuotantoprosessiin yhtymän tietoverkon kautta. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 5,5 miljoonaa euroa (diskontattuna 5,5 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 0,79 miljoonaa euroa (BAE). |
(42) |
Portugalin viranomaisten mukaan kyseinen vuoden 2011 tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Uusi MQB-tuotantotekniikka on mahdollinen ja toimiva ilman edeltävää tietoturvainvestointia, sillä kaikki MQB-tekniikalla tapahtuvaa tuotantoa tukevat ja ohjaavat sovellukset toimisivat samalla tavoin, vaikkei kyseistä investointia olisi tehty. Tietotekniikkaan tehty investointi on toteutettu ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä. |
(43) |
Lisäksi investointipäätökset on tehty erikseen: tietotekniikkaan investointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014. |
4.3 TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI
(44) |
Portugali toimitti perusteelliseen arviointiin tarvittavat tiedot. |
4.3.1 TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET
(45) |
Portugali aikoo kehittää kyseistä aluetta. Investoinnista on määrä syntyä välittömästi 500 uutta työpaikkaa, ja pitkällä aikavälillä sillä varmistetaan 3 339 nykyisen työpaikan säilyminen. |
(46) |
Ilmoitettu hanke lisää merkittävästi tuensaajan työntekijöiden pätevyyttä ja taitoja ja sitä kautta heidän työllistyvyyttään VW-yhtymässä ja Portugalissa sekä näiden ulkopuolella. Sillä myös kasvatetaan alueellista taitopohjaa. Erityisiä koulutustoimia on suunniteltu. Tällaisella ammatillisella koulutuksella on myönteistä vaikutusta myös tietotaidon siirtymiseen lähinnä Península de Setúbalin alueella. |
(47) |
Investointihankkeella luodaan lisää liiketoimintamahdollisuuksia Autoeuropan tavarantoimittajille. Center of Automotive Research -tutkimuskeskuksen tutkimuksen mukaan autoteollisuuden alalla syntyvän yhden uuden työpaikan seurauksena syntyy 2,5 uutta työpaikkaa tavarantoimittajina olevissa yrityksissä ja tavarantoimittajien työntekijöiden kulutuksen seurauksena syntyy lisäksi 2,2 uutta työpaikkaa muissa yrityksissä Portugalissa. Portugali odottaa näin ollen, että investoinnin seurauksena syntyy välillisesti 2 350 uutta työpaikkaa välittömästi syntyvien 500 uuden työpaikan lisäksi. |
(48) |
Portugalin viranomaiset korostavat vielä investointihankkeen myönteisten alueellisten vaikutusten laadullisia näkökohtia. Investointihanke edesauttaa Península de Setúbalin kehitystä houkuttelemalla teollisten tavarantoimittajien investointeja alueelle. Siihen liittyy teknologian siirtoa (osaamisen vaihtoa) ja yritysryppäiden muodostumista samalle teollisuudenalalle, minkä ansiosta yksittäiset tuotantolaitokset voivat erikoistua pidemmälle. Näin tuotanto tehostuu. |
(49) |
Tuensaaja on kutsuttu lisäksi osallistumaan yhdessä johtavien yliopistojen kanssa useisiin hankkeisiin, jotka liittyvät sekä tuotantotekniikan kehittämiseen että työergonomiaan. |
4.3.2 TUEN TARKOITUKSENMUKAISUUS
(50) |
Portugali huomauttaa komission myöntäneen jo asiassa Porsche Leipzig antamassaan päätöksessä (16), että valtiontuki on tarkoituksenmukainen väline edistää aluekehitystä alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa verrattuna keskivertotilanteeseen jäsenvaltion muilla alueilla. Tämä pätee myös Península de Setúbalin alueella toteutettavaan ilmoitettuun investointitukeen. |
(51) |
Península de Setúbal on osa Lissabonin ja Vale do Tejon aluetta, joka käsittää myös Lissabonin alueen. Se on Portugalin kehittyneintä aluetta. Jos Península de Setúbalin aluetta tarkastellaan yksin, se voidaan kuitenkin luokitella A-tukialueeksi, sillä sen asukaskohtainen bruttokansantuote oli 45–47 prosenttia EU:n keskiarvosta vuosina 2006–2010 (kyseistä aikaväliä käytettiin määriteltäessä kansalliset aluetukikartat vuosille 2014–2020). |
(52) |
Península de Setúbalin asukaskohtainen bruttokansantuote on ollut kolmen viime vuoden ajan noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta. Taulukko 3 Asukaskohtainen BKT (17) Portugalin keskiarvoon verrattuna (euroa)
|
(53) |
Portugali katsoo tämän vuoksi, että ilmoitettu tuki on asianmukainen väline, jolla vahvistetaan Península de Setúbalin aluekehitystä. |
4.3.3 KANNUSTAVA VAIKUTUS / VAIHTOEHTOINEN SKENAARIO
(54) |
Portugali on toimittanut tietoja osoittaakseen, että tuki kuuluu perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyyn skenaarioon 2, koska tuensaajaa kannustetaan toteuttamaan investointi Setúbalin tuotantolaitoksessa [investointipaikan 1] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue) tuotantolaitoksen sijaan. Jos tukea ei olisi annettu, investointi olisi kohdistettu viimeksi mainittuun tuotantolaitokseen. Portugali on selostanut yksityiskohtaisesti etenkin monivaiheista päätöksentekoprosessia ja toimittanut vaihtoehtoisen skenaarion taloudelliset tiedot. Näitä molempia kuvataan jäljempänä. |
VW-yhtymän päätöksentekoprosessi
(55) |
VW-yhtymässä investointipäätökset valmistellaan monivaiheisessa päätöksentekoprosessissa, jossa päätöksentekijät analysoivat eri tuotantopaikkoja kilpailullisen vertailun avulla. Sen päävaiheet ovat seuraavat: 1) pitkän aikavälin myyntisuunnitelma (LAP) ja suunnittelukierrokset, 2) tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta sekä 3) investointia ja tuotantopaikkaa koskeva päätös. |
(56) |
Ilmoitettua investointihanketta koskevat päätökset tehtiin tätä yleistä prosessia noudattaen. Koska päätökset koskivat Volkswagen-tuotemerkin investointihanketta, ne tehtiin kuitenkin suoraan Volkswagen-tuotemerkin päättävissä elimissä. Yhtymän tasolla ei tehty muita päätöksiä, koska yhtymän päättävien elinten kokoonpano on suurelta osin sama kuin Volkswagen-tuotemerkin päättävien elinten. |
(57) |
VW-yhtymässä uudet tuotteet syntyvät niin kutsutussa tuotteen luomisprosessissa (PEP), joka alkaa tuotteen suunnittelusta ja päättyy tuotannon aloittamiseen (SOP). PEP-prosessissa on neljä päävaihetta, jotka on esitelty jäljempänä olevassa kaaviossa: […]
|
1) LAP ja suunnittelukierros nro 61
(58) |
Prosessi lähtee liikkeelle pitkän aikavälin myyntisuunnitelman (LAP) laatimisesta. LAP:ssä analysoidaan markkinoiden kehityksestä, potentiaalisesta kysynnästä ja markkinoiden vaihtelusta tehtyjä ennusteita. LAP:ssä aikataulutetaan tuotekehitystä […] vuodeksi eteenpäin ja määritetään, mitä uutta tuotantokapasiteettia on rakennettava tai mitä muutoksia olemassa olevaan kapasiteettiin tarvitaan. LAP otetaan huomioon vuotuisilla suunnittelukierroksilla (PR), joista päättää yhtymän hallintoneuvosto. Suunnittelukierrokset sisältävät aikataulutettujen investointien rahoituskehyksen. LAP:n laadintavaiheen tuloksena syntyy ehdotus yhden tai useamman uuden tuotteen tuotannon käynnistämisestä, muttei vielä tuotekehityspäätöstä eikä investointia tai tuotantopaikkaa koskevaa päätöstä. |
(59) |
Ilmoitettua hanketta koskevalla vuonna 20[…] käydyllä suunnittelukierroksella nro 61 vahvistettiin [140 000–160 000] kappaletta vuodessa uusien tuotteiden realistiseksi myyntipotentiaaliksi katumaastureiden A0-segmentillä ja […]-segmentillä ([…]). Tuotannonsuunnittelussa todettiin tarve luoda tähän tarvittava tuotantokapasiteetti. Samalla A0-segmentin katumaastureiden ja […] määrien pitäisi yhdessä täyttää MQB-tekniikkaan liittyvän strategian toteuttamisedellytykset. |
(60) |
Vaiheen tuloksena syntyi MQB-tekniikkaa koskeva investointipaketti, joka käsitti [140 000–160 000] kappaletta A0-segmentin katumaastureita ja […] vuodessa Volkswagen-tuotemerkille. A0-segmentin katumaastureiden tuotannon suunniteltiin alkavan elokuussa 2016 ja […] tuotannon marraskuussa 2017. |
2) Tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta
(61) |
Tässä vaiheessa VW-yhtymän useat keskusosastot ja asianomaiset tuotantopaikat valmistelevat yhdessä sekä tuotantopäätöstä että tuotantopaikan esivalintaa. Laskentaosastolla on keskeinen kokoava rooli tässä vaiheessa. |
(62) |
Tämä toinen vaihe alkaa tuotekehityksellä, joka käynnistetään tuensaajan sisäisten sääntöjen mukaan aina vähintään […] kuukautta ennen suunniteltua tuotannon aloittamispäivää, joka oli ilmoitetun hankkeen kohdalla elokuu 2012 (ensimmäinen SOP […]). |
(63) |
Tuotantopäätös eli päätös ryhtyä valmistamaan LAP:ssä ehdotettua tuotetta edellyttää, että tuotekehityksessä saavutetaan ennalta määritetty toteutettavuustavoite. Tuloja, joita uudesta tuotteesta odotetaan saatavan, verrataan tarvittaviin tuotantokustannuksiin (investointikustannukset mukaan lukien). Odotettujen tuotantokustannusten määrittämistä varten suunnitteluoletukseksi valitaan ensin tietty hypoteettinen investointipaikka (sijaintioletus). Sijaintioletuksen perusteella määritetään hankkeen alustava kustannusrakenne ja -kehys. Tämä ei merkitse tietyn tuotantopaikan valitsemista ennalta, vaan sen avulla kartoitetaan tarvittava perustaso odotettujen tuotantokustannusten arvioimiseksi. |
(64) |
Jos kyseessä on meneillään olevan tuotannon seuraajatuote, sijaintioletukseksi valitaan yleensä tuotannossa olevan tuotteen senhetkinen tuotantopaikka. Jos tuote on kokonaan uusi (eikä sillä ole edeltäjää), sijaintioletuksen valinta perustuu yleensä tulosindikaattoreihin eli ensimmäiseksi hypoteettiseksi investointipaikaksi valitaan parhaan tuloksen tehnyt tuotantopaikka. Käytännössä huomioon otetaan myös muita kriteerejä, kuten vapaana oleva tuotantokapasiteetti ja sopivat rakenteet. |
(65) |
Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden […] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Ellei tuotantopaikkaa koskeva arvio liity täysin uuteen investointiin, sopivien investointipaikkojen määrittämisessä käytetään kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseisen tuotantopaikan tilat ja laitteet suunnitellulle hankkeelle, eli soveltuvatko esimerkiksi maalaamon tilat myös suunnitellulle uudelle investoinnille. |
(66) |
Näiden kriteerien perusteella yksilöitiin neljä mahdollista investointipaikkaa ([ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], Setúbal, [ETA-alueen ulkopuolella sijaitseva investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]). Portugali toimitti näistä heinäkuulta 2012 olevat yritystiedot, joista kävivät ilmi Volkswagen-tuotemerkin laskentaosaston ([konsernilaskenta]) laatimat alustavat vertailulaskelmat autokohtaisista tuotantokustannuksista. Näihin laskelmiin sisältyivät suunnitellut myyntimäärät katumaastureiden A0-segmentillä ja […]-segmentillä, ja ne käsittivät lisäksi [ennalta määritetyn mallin] suunnitellut myyntimäärät. Viimeksi mainitun tuotantopaikaksi oli poikkeuksellisesti valittu ennalta [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Katumaastureiden A0-segmentin, […]-segmentin ja [ennalta määritetyn mallin] suunniteltujen tuotantomäärien sijoittamisessa neljään investointipaikkaan harkittiin kolmea eri vaihtoehtoa. [Konsernilaskenta] teki kunkin vaihtoehdon osalta alustavat laskelmat tuotanto- ja investointikustannuksista. |
(67) |
Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi. Koska aiemmin oli tehty päätökset [ennalta määritetyn mallin] tuotannon sijoittamisesta [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2] sekä […] ja […] valmistamisesta [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3], vuonna 2014 (kun [konsernilaskenta] teki tarkemmat vertailulaskelmat) ei [ETA-alueen ulkopuolisessa investointipaikassa 2] eikä [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3] ollut joka tapauksessa enää kapasiteettia jäljellä. Siksi A0-segmentin katumaastureiden ja […] yhdistetyt tuotantomäärät arvioitiin ainoastaan Setúbalin ja [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] osalta. |
(68) |
Edellä esitetyn perusteella [konsernilaskenta] valmisteli tuotantopäätöksen valitsemalla Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugali toimitti 10 päivänä maaliskuuta 2014 näyttöä siitä, että Volkswagen-tuotemerkin tuotekomitea (Volkswagen Ausschuss Produkte, VAP) teki tuotantopäätöksen ja vahvisti Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugalin toimittaman näytön perusteella enintään 36 miljoonan euron mahdollinen valtiontuki oli otettu huomioon jo tässä vaiheessa. |
3) Investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös
(69) |
Kun tuotantopäätös on tehty, seuraavaksi hankkeelle valitaan sopivin investointipaikka. Laskentaosasto lähtee tavallisesti liikkeelle kaikista Volkswagenin tuotantopaikoista ja karsii listaa jättämällä siihen vain ne paikat, jotka vaikuttavat investoinnin kannalta sopivilta. PEP-prosessin tuloksena investointi- ja tuotantoskenaarioita täsmennetään kunkin realistisen paikan osalta, ja niistä esitetään yhteenveto päätösasiakirjassa. Volkswagen-tuotemerkin investointikomitean (Volkswagen Ausschuss Investitionen, VAI) on päätettävä tiettyä investointipaikkaa ja investointia koskevan suosituksen perusteella, toteutetaanko hanke. |
(70) |
Kuten edellä on selitetty, realististen tuotantopaikkojen listaa oli karsittu niin, että tässä vaiheessa se sisälsi [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] ja Setúbalin. Kummankin osalta laskettiin tuotantopaikkakohtaiset tuotantokustannukset ja niitä verrattiin keskenään. Tuotantopaikkakohtaiset kustannukset muodostuvat tarvittavista investointikustannuksista ja viitejakson aikana odotettavissa olevista tuotantokustannuksista. Portugali toimitti [konsernilaskennan] ja […] (yhtymän valtiontukiyksikön) laatimia autenttisia ja ajantasaisia, 9 päivänä toukokuuta 2014 päivättyjä yrityksen asiakirjoja todisteeksi vertailuanalyysistä, jossa mahdollisina investointipaikkoina olivat vastakkain [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] ja Setúbal. Portugali selitti, että vaikka [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] tuotantolaitoksen suorituskykyä koskevat tulokset olivat hieman paremmat, Setúbalin tuotantolaitos sai pisteitä mahdollisuudesta hyötyä alueellisesta investointituesta. Vertailuanalyysin (18) perusteella [konsernilaskenta] toimitti VAI:lle päätössuosituksen, jossa Setúbalia esitettiin investointipaikaksi. |
(71) |
VAI vahvisti Setúbalin valinnan 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 tekemillään investointia ja investointipaikkaa koskevilla päätöksillä (19). Portugali toimitti jäljennökset niiden kokousten pöytäkirjoista, joissa kyseiset päätökset oli tehty. Molemmissa päätöksissä otettiin huomioon vertailulaskelmat sekä nimellisarvoltaan 37,96 miljoonan euron (diskontatulta arvoltaan 33,4 miljoonan euron) suuruinen aluetuki (20), ja niissä hyväksyttiin MQB-tekniikkaa koskeva investointihanke, jossa investoinnin kokonaismäärä oli 624 miljoonaa euroa. Lisäksi ensimmäisessä päätöksessä myönnettiin ensimmäinen määräraha tilan raivaamiseksi tuotantolaitoksesta ensimmäisiä investointeja varten. Toisessa päätöksessä hyväksyttiin valtaosa investointimenoista. |
4.3.4 TUEN OIKEASUHTEISUUS
(72) |
Portugali toteaa, että kannustavan vaikutuksen osoittamiseen käytettyjä laskelmia voidaan käyttää myös tuen oikeasuhteisuuden arvioinnin perustana. |
(73) |
Lopullisista laskelmista, joilla Portugali pyrki osoittamaan kannustavan vaikutuksen, käy ilmi, että Setúbalin taloudellinen nettohaitta verrattuna [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] oli 48 miljoonaa euroa. Tuenkin kanssa Setúbal tuli 14,6 miljoonaa euroa (diskontattu arvo) kalliimmaksi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] (taloudellisesta haitasta vähennetään vertailuanalyysissä huomioon otettu tuki, eli 48 miljoonaa euroa – 33,4 miljoonaa euroa). |
(74) |
Portugali väittää näin ollen, että koska tuki ei korvaa täysin Setúbaliin liittyvää haittaa investointipaikkana, tuki ei johda liiallisiin korvauksiin. Tuki on sen vuoksi oikeasuhteista. |
(75) |
Portugali tuo esille, että VAI otti investointipaikkaa koskevassa päätöksessään huomioon taloudellisten näkökohtien lisäksi myös laadullisia perusteita, joita ei voida esittää määrällisesti, kuten yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt tai mahdollisuus välttää tuotannon siirtäminen muille tuotantopaikoille tuotannon huippukausina. |
4.3.5 TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET KILPAILUUN JA KAUPPAAN
(76) |
Portugali korostaa, että aluetuella korvataan ainoastaan Setúbalissa sijaitsevan investointipaikan nettohaitta. Tuki on oikeasuhteista eikä vaikuta kilpailuun, sillä investointihanke ja sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisivat toteutuneet joka tapauksessa. Investointihanketta ei olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti on korkeampi tai sama, sillä uuteen kohteeseen investoiminen ei olisi ollut kannattavaa ja ainoa mahdollinen vaihtoehto sijaitsi tukialueen ulkopuolella. Tuella ei siksi ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita. |
5. TUEN ARVIOINTI
5.1 TUEN OLEMASSAOLO
(77) |
Portugalin viranomaiset myöntävät tuen takaisin maksettavan avustuksen muodossa, ja tuki rahoitetaan valtion yleisestä talousarviosta. Tuen myöntää siis jäsenvaltio, ja se myönnetään valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
(78) |
Koska tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, Autoeuropalle, se on luonteeltaan valikoivaa. |
(79) |
Tukea myönnetään jäsenvaltioiden välisen vilkkaan kaupankäynnin kohteena olevan autoteollisuuden alan investoinnille. Tuella korvataan osittain välituotteiden tuonti muista jäsenvaltioista. Sen vuoksi tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
(80) |
Portugalin viranomaiset suosivat Autoeuropaa ja sen tuotantoa, mikä vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
(81) |
Tämän vuoksi komissio katsoo, että ilmoitettu tukitoimenpide on Autoeuropalle myönnettyä, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
5.2 TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS
(82) |
Portugalin viranomaiset myönsivät tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, ja ilmoittivat tukitoimenpiteestä ennen sen toteuttamista. Näin ollen ne noudattivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, sillä vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa edellytetään tietyn määrän ylittävästä yksittäisestä tuesta ilmoittamista. Investointihanke on tosiasiassa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa ja vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitettu erikseen ilmoitettava investointihanke, sillä suunniteltu tuen määrä, nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, ylittää erikseen ilmoittamista koskevan 11,25 miljoonan euron kynnysarvon. Tätä kynnysarvoa sovellettiin kyseiseen alueeseen vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen aluetukikartan mukaisesti. |
5.3 ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA
(83) |
Tuen tarkoituksena on edistää aluekehitystä. Koska tuki- ja investointisopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2014 ja siinä edellytettiin komission hyväksyntää, komissio katsoo vuosille 2014–2020 annettujen aluetukisuuntaviivojen 188 kohdan perusteella, että tuki myönnettiin ennen heinäkuuta 2014. Tämän vuoksi sitä on arvioitava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja erityisesti sen 68 kohtaan sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevien määräysten pohjalta. |
5.4 SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUTTA KOSKEVAN ARVIOINNIN RAKENNE
(84) |
Komission on tehtävä arviointinsa kolmessa vaiheessa:
|
5.5 TOIMENPITEEN YHDENMUKAISUUS ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN MUKAISTEN YLEISTEN SOVELTUVUUSKRITEERIEN KANSSA
(85) |
Komissio totesi jo aloittamispäätöksessä, että tuki täyttää vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukaiset yleiset soveltuvuuskriteerit osittain. Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei tullut ilmi seikkoja, jotka kyseenalaistaisivat tämän arvion. Komissio toteaa erityisesti seuraavaa:
|
(86) |
Komissio epäili kuitenkin aloittamispäätöksessä tavarantoimittajien koneistukseen tehtävästä investoinnista aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Tämän vuoksi ja koska komissio ei pystynyt muodostamaan lopullista kantaansa siihen, muodostivatko ilmoitettu hanke ja samalla tuotantopaikalla toteutettu aiempi investointihanke vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetun yhden ainoan investointihankkeen, komissio ei pystynyt ratkaisemaan, ylittikö ilmoitetun tuen intensiteetti sallitun enimmäismäärän. Näin ollen se epäili myös, noudatetaanko sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää. |
5.5.1 TAVARANTOIMITTAJIEN KONEISTUSTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(87) |
Komissio selvensi asiassa C-34/2001, ettei tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia (laitekustannuksia) voida pitää tukikelpoisina, elleivät ne aiheudu kyseisen jäsenvaltion tukialueilla (22). Komissio toteaa (katso johdanto-osan 32 ja 32 kappale), että kaikki tavarantoimittajien koneistukseen tehdyt investoinnit, joiden määrä on 136,3 miljoonaa euroa, täyttävät aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit, sillä ne täyttävät esimerkiksi seuraavat edellytykset: koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, ne sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja ne säilytetään tukialueella Portugalissa vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Lisäksi niillä Portugalin tukialueilla, joilla tavarantoimittajien koneistus toteutetaan, tuen enimmäisintensiteetti on sama tai korkeampi kuin Palmelan alueella. Sen varmistamiseksi, ettei tavarantoimittajien koneistukseen myönnetä tukea, joka ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, on otettu käyttöön valvontamekanismeja. |
(88) |
Asiassa C-34/2001 noudattamansa aiemman käytännön mukaisesti komissio katsoo näin ollen, että Portugalin tukialueilla aiheutuvia 136,3 miljoonan euron suuruisia, tavarantoimittajien koneistuksen kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina kustannuksina vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 4.1 ja 4.2 jakson mukaisesti. |
5.5.2 YHTÄ AINOAA INVESTOINTIHANKETTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(89) |
Komissio arvioi, oliko Autoeuropan kolmea aiempaa samalla tuotantopaikalla toteutettua investointia syytä pitää luonteeltaan yhtenä ainoana investointina. |
5.5.2.1 Alkuinvestointi sisä- ja ulkopintojen maalausrobotteihin (maalaamo)
(90) |
Hankkeessa oli kyse uusien maalausrobottien hankkimisesta maalaamoon, mikä on johtanut paitsi laadun, myös työergonomian, työturvallisuuden, ympäristönsuojelun ja tuottavuuden parantumiseen sekä resurssien säästöön. Komission näkemyksen mukaan kyseiset investoinnit olivat tuolloin välttämättömiä maalaamon työolojen parantamiseksi, eikä niitä siksi toteutettu ilmoitetun hankkeen valmistelemiseksi. |
(91) |
Komissio katsoo, että maalaamossa sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoimiseksi tehdyn investoinnin ja ilmoitetun investointihankkeen välillä on teknisiä ja toiminnollisia eroja ja investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei maalaamoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
5.5.2.2 Alkuinvestointi prässäysmuotteihin (työkaluosasto)
(92) |
Autoeuropan työkaluosasto tuottaa muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti ja erillisenä tehtaan päätoiminnasta, autonvalmistuksesta. |
(93) |
Hankkeessa oli kyse uusien koneiden hankkimisesta prässäysmuottien valmistamista varten, jotta valmistettavista työkaluista saataisiin laadukkaampia ja työkaluosaston tuotantomäärää lisättyä. Osasto valmistaa muotteja ja prässityökaluja koko VW-yhtymälle. Se ei sijaitse samalla tontilla, jolla ilmoitettu investointi toteutetaan, ja se toimii autotehtaasta erillisenä. Lisäksi työkaluosaston modernisointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei työkaluosastoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
5.5.2.3 Alkuinvestointi tietotekniikkaan
(94) |
Hankkeessa oli kyse uuden tietoteknisen laitteiston ja uusien ohjelmien hankkimisesta tietoturvan vakauden takaamiseksi. Tarkoituksena oli lisätä autotuotannon vakautta ja tuottavuutta. Tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun hankkeeseen strategisesti eikä teknisesti siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Lisäksi tietotekniikkainvestointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset kaksi investointihanketta eivät muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
5.5.3 YLEISIÄ SOVELTUVUUSKRITEEREJÄ KOSKEVA KOKONAISPÄÄTELMÄ
(95) |
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 136,3 miljoonan euron suuruisia tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina menoina ilmoitetussa hankkeessa, eikä aiempia investointeja tarvitse ottaa huomioon. Tuen sallitun enimmäisintensiteetin laskemisessa huomioon otettava tukikelpoisten menojen suuruus on 623,9 miljoonaa euroa (diskontatulta arvoltaan 599,6 miljoonaa euroa), kuten tämän päätöksen taulukossa 2 on esitetty. Kun sovelletaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaista alentamismekanismia, hankkeessa aiheutuvien tukikelpoisten menojen perusteella tuen sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 6,13 prosenttia (BAE). |
(96) |
Koska ehdotetun tuen intensiteetti (nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, 6,03 prosentin tuki-intensiteetti) ei ylitä sallittua tuen enimmäisintensiteettiä eikä ilmoitettuun tukeen voida yhdistää muuta alueellista investointitukea, hankkeen ehdotettu tuen intensiteetti on vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukainen. |
(97) |
Edellä esitetyn perusteella ja koska mitään sellaisia tietoja ei toimitettu, jotka vaikuttaisivat komission aloittamispäätöksessä tekemään päätelmään johdanto-osan 85 kappaleessa mainittujen yleisten soveltuvuuskriteerien noudattamisesta, komissio katsoo, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit täyttyvät. |
5.6 VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN MÄÄRÄYSTEN MUKAISTEN TESTIEN SOVELTAMINEN
(98) |
Komission on suoritettava muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä perusteellinen arviointi, ellei se pysty toteamaan kyseisessä menettelyssä täysin varmasti, että perusteellista arviointia koskevat, 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten testien kynnysarvot eivät ylity (23). Näiden testien tekemiseksi komission on määriteltävä ensin merkitykselliset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat. |
(99) |
Komissio katsoi aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohtaa sovellettaessa investointihankkeeseen liittyvät tuotteet ovat POLK-luokituksen mukaisille markkinasegmenteille A0, A ja B kuuluvia henkilöautoja. |
(100) |
Komissio ei määritellyt merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla. |
(101) |
Autoteollisuuden alan yksittäisiin segmentteihin perustuvan mahdollisimman kapean markkinoiden määritelmän käyttöä on perusteltu kattavasti vastaavissa päätöksissä, myös lopullisissa päätöksissä (24). |
(102) |
Kyseinen käytäntö perustuu siihen näkemykseen, että kilpailijat kaikilla markkinasegmenteillä, myös kapeimmilla mahdollisilla segmenteillä, ansaitsevat suojaa määräävässä markkina-asemassa olevilta toimijoilta. |
(103) |
Se perustuu myös kilpailua koskeviin taloudellisiin näkökohtiin. Kyseinen lähestymistapa perustuu teoriaan, jonka mukaan kaksi tuotetta ovat kysyntäpuolella korvattavissa toisillaan, jos kuluttajat pitävät tuotteita toisensa korvaavina tuotteina niiden ominaisuuksien, hinnan tai käyttötarkoituksen perusteella. Komissio noudattaa täsmälleen samaa logiikkaa tarkastellessaan markkinaosuuksia kapeimmilla mahdollisilla automarkkinoiden segmenteillä, joista tietoa on saatavilla. Komissio katsoo, että hinnan, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen korvattavuus on suurimmillaan samaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden välillä. Tässä mielessä kapeimman mahdollisen markkinasegmentin soveltaminen yhtenä mahdollisena markkinana vastaa horisontaalisten sulautumien arviointia koskevien suuntaviivojen 28 kohdassa esitettyä näkemystä, jonka mukaan ”tuotteet voivat olla merkityksellisillä markkinoilla erilaistettuja siten, että tietyt tuotteet korvaavat toisensa paremmin kuin toiset. Mitä parempi sulautuvien yritysten tuotteiden korvattavuus on, sitä todennäköisemmin sulautuvat yritykset korottavat merkittävästi hintoja. […] On todennäköisempää, että sulautuvien yritysten kannustin hinnankorotuksiin on rajoitettu silloin, kun kilpailevat yritykset valmistavat tuotteita, jotka korvaavat hyvin sulautuvien yritysten tuotteet, kuin verrattuna tilanteeseen, jolloin kilpailevien yritysten tuotteet eivät korvaa sulautuvien yritysten tuotteita yhtä hyvin.” |
(104) |
Tämän vuoksi myös tavalliset autot jaetaan perinteisesti segmentteihin, ja siksi autoteollisuus suuntaa mallinsa erilaisille tunnetuille segmenteille. Juuri tästä syystä komissio on tavannut määritellä merkitykselliset markkinat autoteollisuuden yhteydessä myös yksittäisten segmenttien tasolla. Siksi jäsenvaltiot ovat esittäneet merkityksellisiin markkinoihin liittyviä, yksittäisiä segmenttejä koskevia perusteluja niin nyt tarkasteltavassa tapauksessa kuin aiemmissakin tapauksissa. |
(105) |
Koska Autoeuropa tulee valmistamaan POLK-luokituksen mukaiseen A0- ja […]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon kyseisessä asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina. |
(106) |
Komission mukaan asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla (25). |
(107) |
Edellä esitetyn perusteella ja koska komissio ei saanut muodollisen tutkintamenettelyn aikana mitään sellaista lisätietoa, jonka perusteella sen olisi ollut syytä muuttaa aloittamispäätöksen päätelmäänsä, komissio pitäytyy tuotemarkkinoiden ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmää koskevassa arvioinnissaan. |
5.6.1 MARKKINAOSUUSTESTIÄ (VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN A ALAKOHTA) KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(108) |
Komissio on suorittanut vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kaikilla mahdollisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla tutkiakseen, ylittääkö tuensaajan markkinaosuus 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen. |
(109) |
Kaikkien mahdollisten markkinoiden tulokset oli otettava huomioon, koska yhtä tiettyä merkityksellistä tuotemarkkinaa tai maantieteellistä markkinaa ei voitu määrittää. VW-yhtymän markkinaosuus ETA-alueella erillisillä (POLK-luokituksen mukaisilla) A- ja B-segmenteillä sekä yhdistetyillä A0-, A- ja B-segmenteillä on yli 25 prosenttina kaikkina vuosina 2013–2019. Komissio katsoo sen vuoksi, että 68 kohdan a alakohdassa määrätty kynnysarvo ylittyy. |
5.6.2 TEHOTTOMIEN MARKKINOIDEN TUOTANTOKAPASITEETTIIN LIITTYVÄÄ TESTIÄ (VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN B ALAKOHTA) KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(110) |
Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellyttää jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena. |
5.6.3 PÄÄTELMÄ
(111) |
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kynnysarvo ylittyy. Tämän vuoksi komissio on päättänyt toteuttaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen yksityiskohtaisen tarkastelun siitä, onko tuki tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat. |
5.7 TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI
(112) |
Perusteellinen arviointi suoritetaan perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta. |
5.7.1 TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET
5.7.1.1 Tuen tarkoitus
(113) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 12 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että investointihanke edistää kyseisen alueen kehitystä. Komissio panee merkille Portugalin esittämät investoinnin myönteiset alueelliset vaikutukset (katso johdanto-osan 45–49 kappale) ja katsoo, että etenkin välittömästi ja välillisesti syntyvät työpaikat, uusien tavarantoimittajien sijoittuminen alueelle, osaamisen siirto alueella ja alueellisen taitopohjan kasvattaminen edistävät merkittävästi alueen kehitystä ja EU:n koheesiotavoitteen saavuttamista. |
5.7.1.2 Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus
(114) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdassa korostetaan, että alkuinvestointituen muodossa myönnettävä valtiontuki on ainoastaan yksi keino korjata markkinoiden puutteellista toimintaa ja edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden talouskehitystä. Tuki on tarkoituksenmukainen väline, jos se tuo konkreettista hyötyä verrattuna muihin toimenpiteisiin. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 18 kohdan mukaan toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä vain, ”jos jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua”. |
(115) |
Portugali perusteli tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta (katso johdanto-osan 51 ja 52 kappale) Península de Setúbalin alueen taloustilanteella. Se esitti alueen olevan epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon verrattuna: vuosina 2011–2013 alueen asukaskohtainen bruttokansantuote oli noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta. |
(116) |
Peninsula de Setúbalin sosioekonominen tilanne käy ilmi sen asemasta alueena, joka voi saada SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea, jonka enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia. Tämän perusteella sekä aiemman päätöskäytännön (esimerkiksi Dell Products Poland -päätös (26) ja Porsche-päätös (27)) huomioon ottaen komissio pitää valtiontuen myöntämistä tarkoituksenmukaisena välineenä kyseessä olevan alueen kehittymistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. |
5.7.1.3 Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario
(117) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset on täytettävä. Komissio on todennut edellä olevassa 5.5 jaksossa niiden täyttyvän ilmoitetussa hankkeessa. Jos kannustava vaikutus on merkittävä, komission on perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan tutkittava yksityiskohtaisesti, että tuki on tarpeen tuensaajan käyttäytymisen muuttamiseksi niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 22 kohdan mukaan kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa: jos tukea ei myönnetä, investointia ei tehtäisi, sillä ilman tukea investointi ei olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla (skenaario 1); jos tukea ei myönnetä, investointi sijoitettaisiin toiseen paikkaan (skenaario 2). |
(118) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava tuen kannustava vaikutus ja toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on todella ollut vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan. Kannustavan vaikutuksen olemassaoloa koskeva todistustaakka on siis jäsenvaltiolla. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on toimitettava myös kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa tuensaajalle ei myönnettäisi tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion on oltava komission mielestä realistinen. |
(119) |
Portugalin viranomaiset totesivat (katso johdanto-osan 54 kappale), että Autoeuropalle myönnetty tuki kuuluu skenaarioon 2, ja esittivät vaihtoehtoisen skenaarion. Siinä esitettiin ilmoitetun hankkeen konkreettinen investointi- ja sijoittamissuunnitelma, joka perustui vaihtoehtoisessa investointipaikassa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] sijaitsevaan tuotantolaitokseen, […]. |
(120) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan jäsenvaltio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen skenaarion 2 tilanteessa toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta valitulle tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Jäsenvaltiota kehotetaan käyttämään tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia ja asiakirjoja, joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita. |
(121) |
Portugali toimitti autenttisia ja ajantasaisia yrityksen asiakirjoja (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), joista ilmeni VW-yhtymän ja ilmoitetun hankkeen osalta Volkswagen-tuotemerkin monivaiheinen päätöksentekoprosessi. Tässä prosessissa tehdään ensin tuotantopäätös ja sitten investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös. |
(122) |
Kyseisten asiakirjojen mukaan sen jälkeen, kun uusien tuotteiden myyntipotentiaali katumaastureiden A0-segmentillä ja […]-segmentillä ([…]) oli määritetty vuonna 2012 suunnittelukierroksella nro 61, laskentaosasto [konsernilaskinta] esitti aluksi heinäkuussa 2012 seuraavat neljä vaihtoehtoa tuotannon investointipaikaksi: Setúbal, [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]. Se sovelsi tässä kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseiset tuotantotilat ja -laitteet suunnitellulle investoinnille. [Konserninlaskennan] tekemiin laskelmiin sisältyivät myös [ennalta määritetyn mallin] myyntimäärät. [Ennalta määritetyn mallin] tuotanto oli suunniteltu aloitettavaksi samaan aikaan. Esitykseen sisältyi kolme vaihtoehtoa, joissa tuotantomäärät jakautuivat neljän tuotantopaikan kesken. Jokaisen vaihtoehdon kohdalla laskettiin autokohtaiset tuotantokustannukset. Kyseisten laskelmien perusteella paras vaihtoehto olisi tuolloin ollut yhdistää [ennalta määritetyn mallin] ja A0-segmentin katumaastureiden tuotantomäärät [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja rajata Setúbalin uudet tuotantomäärät […]-segmenttiin. |
(123) |
Suunnitteluprosessin myöhemmässä vaiheessa laskentaosasto päätti pudottaa pois [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 3] epäedullisten henkilökustannusten vuoksi ja [ETA-alueen ulkopuolisen investointipaikan 2] epäedullisten logistiikkakustannusten vuoksi ja säilyttää näin ainoastaan [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] toteutuskelpoisena vaihtoehtona Setúbalille. |
(124) |
Komissio toteaa, että Volkswagen päätti tammikuussa 2014 sijoittaa [ennalta määritetyn mallin] tuotannon [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2], joissa edeltävää mallia oli jo tuotettu. Portugali toimitti näyttöä siitä, että [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] säilyi realistisena skenaariona ilmoitetussa investoinnissa jopa [ennalta määritettyä mallia] koskevan päätöksen tekemisen jälkeen. Esitetyn asiakirjan perusteella komissio saattoi todeta, että kun VAP teki tuotantopäätöksen maaliskuussa 2014, [ETA-alueella sijaitsevalla tukialueen ulkopuolisella investointipaikalla 1] oli riittävästi kapasiteettia ilmoitetun hankkeen tarpeisiin. Tätä tukee myös VW-yhtymän maaliskuussa 2015 tekemä päätös tuottaa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] toista mallia ilmoitettua hanketta vastaavalla vuotuisella tuotantokapasiteetilla. |
(125) |
Lisäksi komissio selvitti, että vaihtoehtoisessa skenaariossa oli otettu huomioon kaikki kustannukset, jotka liittyvät ilmoitettua hanketta varten tarvittavan lisäkapasiteetin edellyttämiin, [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] tarvittaviin ylimääräisiin tuotannon siirtoihin. Komissio panee myös merkille Portugalin huomautuksen siitä, että jos Setúbalia ei olisi valittu ilmoitetun hankkeen investointipaikaksi, Autoeuropa olisi saattanut joutua sulkemaan vähintään suuria osia tuotantolaitoksesta. Komissio tutki, että sekä työntekijöiden irtisanomisesta Setúbalissa aiheutuvat kustannukset että 4.2 jaksossa mainituille aiemmille investointihankkeille myönnetyn valtiontuen takaisinmaksusta aiheutuvat kustannukset oli otettu vaihtoehtoisessa skenaariossa huomioon. |
(126) |
Komissio on myös vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoisessa skenaariossa käytetyt, kyseisten kahden investointipaikan investointi- ja tuotantokustannuksia koskevat laskelmat ovat täsmällisiä ja perustuvat tehtaiden toimittamiin luotettaviin tietoihin tai uskottaviin oletuksiin. |
(127) |
Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 70 kappaleessa ja liitteessä I on selostettu, sekä tuotanto- että investointikustannukset sisältävistä, investointipaikassa aiheutuvista tuotantokustannuksista tehtyjen arvioiden perusteella Setúbaliin liittyvä kustannushaitta on nimellisarvoltaan 90 miljoonan euroa [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna. Setúbaliin liittyvän kustannushaitan vähentämiseksi Autoeuropa jätti tukihakemuksen 31 päivänä maaliskuuta 2014 sen jälkeen, kun VAP oli tehnyt tuotantopäätöksen 10 päivänä maaliskuuta 2014, varautuakseen VAI:n tulevaan viralliseen päätökseen investointihankkeen sijainnista. |
(128) |
VAI päätti 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 sijoittaa ilmoitetun investoinnin Setúbaliin. Kuten VAI:n kokouspöytäkirjoista käy ilmi, päätöksessä edellytettiin nimenomaisesti valtiontuen saantia. Hankkeeseen liittyvät työt alkoivat 26 päivänä kesäkuuta 2014. |
(129) |
Komissio on jo todennut edellä (katso johdanto-osan 85 kappale), että perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaisesti vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset täyttyivät. Lisäksi Portugalin viranomaiset ovat toimittaneet selkeät todisteet siitä, että tuella oli tosiasiallisesti vaikutusta investoinnin sijaintipaikan valintaan, sillä VW-yhtymän päätös sijoittaa ilmoitettu investointihanke Setúbaliin tehtiin vasta investointisopimuksen allekirjoittamisen jälkeen (28). Tämä osoitti, että investointihanke on valtiontukikelpoinen. Komissio katsoo perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 23 ja 25 kohdan mukaisesti, että Portugalin esittämä vaihtoehtoinen skenaario on realistinen ja sen tueksi on esitetty autenttista ja ajantasaista näyttöä siitä, että tuella on todellinen (huomattava) kannustava vaikutus: tuki vaikutti tuensaajayrityksen tekemään investointipaikkaa koskevaan päätökseen, sillä se pienensi Setúbalin kustannushaittaa toiseen sijaintipaikkaan verrattuna. Ilman tukea investointia ei olisi toteutettu Setúbalissa. |
5.7.1.4 Tuen oikeasuhteisuus
(130) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 29 kohdan mukaan aluetuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investoinnin toteuttamiseksi tukialueella, jotta se olisi oikeasuhteista. |
(131) |
Aluetuen katsotaan yleensä olevan oikeassa suhteessa tukialueiden ongelmien vakavuuteen, jos siinä noudatetaan sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää, mukaan lukien aluetuen enimmäismäärän automaattinen asteittainen alentaminen suurten investointihankkeiden kohdalla (mikä sisältyy jo voimassa olevaan aluetukikarttaan). Tässä tapauksessa sovellettu tuen intensiteetti ei ole korkeampi kuin alentamismekanismia käyttäen oikaistut aluetuen enimmäismäärät, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa todetaan. |
(132) |
Vuosille 2007–2013 annettuihin aluetukisuuntaviivoihin sisältyvän oikeasuhteisuutta koskevan yleisen periaatteen lisäksi perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa edellytetään yksityiskohtaisempaa arviointia. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon skenaariossa 2 tuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajan investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. |
(133) |
Portugalin toimittamat asiakirjat osoittavat (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), että tuki rajoittuu välttämättömään, koska se ei ylitä Setúbaliin investoinnista ja […] investoinnista aiheutuvien kustannusten välistä erotusta. Vertailuanalyysin yhteydessä tehdyistä laskelmista (jotka perustuvat investointipäätöksen kanssa samanaikaisesti laadittuihin asiakirjoihin) käy ilmi, että jopa tuen kanssa Setúbal oli diskontatulta arvoltaan 14,6 miljoonaa euroa kalliimpi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Komissio toteaa, että jäljelle jäävää kustannushaittaa pidettiin hyväksyttävänä erinäisten laatuun liittyvien näkökohtien perusteella. Näitä olivat yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt (ilman investointia Autoeuropa olisi joutunut sulkemaan suuria osia Setúbalin tuotantolaitoksesta) ja se, että Setúbalissa tuotantohuiput voitaisiin kattaa ilman muiden tuotantolaitosten tukea, kun taas [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] osa tuotannosta olisi jouduttu siirtämään [ETA-alueen ulkopuoliseen paikkaan]. Vaikka laskelmissa otetaan huomioon 36,15 miljoonan euron suuruinen ilmoitettu diskontattu tuki (29), Setúbalin kustannushaitta olisi edelleen 11,85 miljoonaa euroa (48 miljoonaa euroa – 36,15 miljoonaa euroa). |
(134) |
Koska tuki on rajattu määrään, joka on välttämätön niiden ylimääräisten nettokustannusten korvaamiseksi, joita aiheutuu investointihankkeen sijoittamisesta Setúbaliin vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna, komissio katsoo, että tuen oikeasuhteisuus on osoitettu investointipaikkaa koskevaa päätöstä tehtäessä. |
5.7.2 TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET KILPAILUUN JA KAUPPAAN
(135) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 40 kohdassa todetaan, että ”jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta”. |
(136) |
Ilman ilmoitettua tukea investointi olisi toteutettu toisessa investointipaikassa ETA-alueella, joten kilpailu olisi vääristynyt yhtä lailla (skenaario 2). Koska tuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka tarvitaan tukialueen alueellisista haitoista aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi, sillä ei ole yksityisten sijoittajien syrjäyttämisen kaltaista perusteetonta kielteistä vaikutusta kilpailuun. |
(137) |
Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 50 kohdan mukaisesti tuen maantieteellisen kohdentamisen ansiosta aluetuen mahdolliset negatiiviset vaikutukset sijoittautumiseen on jo kartoitettu. Niitä on jossain määrin rajoitettu aluetukisuuntaviivoissa ja aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti tukikelpoiset alueet ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuki-intensiteetit. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa kuitenkin todetaan, että jos investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäisintensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (aluetuen enimmäisintensiteetti on sama), tämä vaikuttaisi kielteisesti kauppaan ja muodostaisi tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaisi, koska se on vastoin aluetuen perusteita. |
(138) |
Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden […] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Soveltamalla kahta pääkriteeriä, eli olemassa olevaa ylimääräistä kapasiteettia ja suunniteltuun hankkeeseen soveltuvia tiloja ja laitteita, ainoat alustavat vaihtoehtoiset investointipaikat rajattiin [investointipaikkaan 1] ([ETA-alueella] sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue), [investointipaikkaan 2] ([ETA-alueen ulkopuolinen alue]) ja [investointipaikkaan 3] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue). Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi. |
(139) |
Komission mukaan mikään ei näin ollen viittaa siihen, että investointi olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti olisi korkeampi tai sama. Komissio katsoo siksi, ettei tuella ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita, eikä aluetuella ole perusteetonta kielteistä vaikutusta kauppaan. |
5.8 TASAPAINOTTAMINEN
(140) |
Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on ollut kannustimena investoinnin toteuttamiselle asianomaisella alueella ja on oikeasuhteinen, on tarkasteltava tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. |
(141) |
Arvioinnin perusteella tukitoimenpiteellä on investointeja houkutteleva kannustava vaikutus, joka edistää merkittävästi epäedullisessa asemassa olevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla aluetukikelpoisen alueen aluekehitystä. Se ei kuitenkaan vie investointia miltään muulta alueelta, jolla on sama tai korkeampi tuen enimmäisintensiteetti (ei koheesion vastaista vaikutusta). Komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle on unionin sisäisen koheesion kannalta hyödyllisempää kuin se, että sama investointi olisi toteutettu kehittyneemmällä alueella. Kuten perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, komission mukaan ”yleensä katsotaan, että sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan […], ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”. |
(142) |
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että koska tuen määrä on oikeassa suhteessa nettokustannusten väliseen erotukseen tilanteessa, jossa investointi toteutetaan valitussa investointipaikassa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan verrattuna, tuen myönteiset vaikutukset ovat sen tarkoituksen ja tarkoituksenmukaisuuden suhteen suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kauppaan vaihtoehtoisessa investointipaikassa, kuten edellä on osoitettu. |
(143) |
Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta laaditun perusteellisen arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuki on välttämätön investointiin kannustamiseksi ja että tukitoimenpiteestä aiheutuva hyöty on suurempi kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen tai vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
6. PÄÄTELMÄT
(144) |
Komissio toteaa, että ehdotettu alueellinen investointituki Volkswagen Autoeuropa Lda:lle, joka myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 ainoastaan sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, täyttää kaikki vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon edellytykset. Tuen voidaan näin ollen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
(145) |
Komissio muistuttaa, että aloittamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti Portugali on sitoutunut siihen, ettei ilmoitettua tuen määrää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa. Portugali on myös sitoutunut toimittamaan komissiolle viiden vuoden välein siitä hetkestä alkaen, kun komissio hyväksyy tuen, väliraportin (joka sisältää tiedot maksetuista määristä ja muista samassa tuotantolaitoksessa / samalla tehtaalla mahdollisesti aloitetuista investointihankkeista) sekä yksityiskohtaisen loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesta viimeisen tukierän maksamisesta, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle ja jonka määrä on nykyarvoisena 36,15 miljoonaa euroa ja enimmäisintensiteetti 6,03 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Hyväksytään nykyarvoisena enintään 36,15 miljoonan euron suuruinen tuki, jonka enimmäisintensiteetti on 6,03 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2015.
Komission puolesta
Margrethe VESTAGER
Komission jäsen
(1) EUVL C 460, 19.12.2014, s. 55.
(2) Ks. alaviite 1.
(3) Valtiontuki N 727/2006 – Portugali – Aluetukikartta 2007–2013 (EUVL C 68, 24.3.2007, s. 26) sellaisena kuin se on jatkettuna kesäkuun 2014 loppuun päätöksellä valtiontuesta SA.37471 (2013/N) – Portugalin aluetukikartan 2007–2013 voimassaolon jatkaminen 30 päivään kesäkuuta 2014 (EUVL C 50, 21.2.2014, s. 16).
(4) Valtiontukiasia SA.36754 LIP – Unkari – Tuki Audi Hungaria Motor Ltd:lle (EUVL C 418, 21.11.2014, s. 25).
(5) EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.
(6) Valtiontukiasia SA.32169 – Saksa – Suuret investointihankkeet – Tuki Volkswagen Sachsen GmbH:lle (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17).
(7) R. L. Polk & Co. (eli POLK) on maailmanlaajuinen organisaatio, joka tuottaa paljon markkinatietoa ja -analyysejä autoteollisuuden alalla. Maailman johtava kriittisen tiedon ja analyysien toimittaja IHS Inc. osti R. L. Polk & Co:n 16 päivänä heinäkuuta 2013.
(*1) Liikesalaisuus.
(8) Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3); jatkettu 30 päivään kesäkuuta 2014.
(9) Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13). Komissio hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2013 alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 ja pidensi niissä vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen soveltamisaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014 (186 kohta) (EUVL C 209, 23.1.2013, s. 1).
(10) Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 todetaan seuraavaa: ”Sen arvioimiseksi, onko alkuinvestoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, komissio ottaa huomioon teknisten, toiminnallisten ja strategisten yhteyksien lisäksi myös välittömän maantieteellisen läheisyyden. Taloudellisen jakamattomuuden arviointi ei riipu omistajuudesta. Määritettäessä, muodostaako suuri investointihanke yhden ainoan investointihankkeen, arvioinnin on siis oltava sama riippumatta siitä, toteuttaako hankkeen yksi yritys, useampi kuin yksi investointikustannukset jakava yritys vai useampi yritys, jotka vastaavat erillisistä investoinneista aiheutuvista kustannuksista saman investointihankkeen puitteissa (esimerkiksi yhteisyrityksen tapauksessa).”
(11) EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.
(12) Tämä näkemys vastaa seuraavia komission valtiontukipäätöksiä: valtiontukiasia SA.34118, Porsche Leipzig, päätös 9.7.2014 (C(2014) 4075), ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3; valtiontukiasia SA.30340, Fiat Powertrain Technologies, päätös 9.2.2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5); valtiontukiasia SA.32169, Volkswagen Sachsen, päätös 13.7.2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17); valtiontukiasia N 767/07, Ford Craiova, päätös 30.4.2008 (C(2008) 1613) (EUVL C 238, 17.9.2008, s. 4); valtiontukiasia N 635/2008, Fiat Sicily, päätös 29.4.2009 (C(2009) 3051) (EUVL C 219, 12.9.2009, s. 3) ja valtiontukiasia N 473/2008, Ford España, päätös 17.6.2009 (C(2009) 4530) (EUVL C 19, 26.1.2010, s. 5).
(13) Komissio on katsonut useissa katumaastureita koskevissa päätöksissään, viimeksi Porschelle myönnettyä aluetukea koskevassa lopullisessa päätöksessään (9 päivänä heinäkuuta 2014 annettu päätös Saksan suunnittelemasta valtiontuesta SA.34118 (2012/C, ex 2011/N) yrityksille Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. H.c.F. Porsche Aktiengesellschaft, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3), että Global Insightin luokitus sopii paremmin katumaastureille. POLK-luokituksen mukaiseen A0-segmenttiin kuuluvat katumaasturit vastaavat Global Insightin luokituksen mukaista SUV-B-segmenttiä.
(14) Valtiontuki C-34/2001, komission päätös, tehty 7 päivänä toukokuuta 2002, valtiontuesta, jonka Espanja aikoo toteuttaa Ford España SA:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1803) (EYVL L 314, 18.11.2002, s. 86).
(15) Hankkeen alkamisvuoden 2011 arvoon diskontattuna 19,95 miljoonaa euroa (diskonttokorko: 1,56 prosenttia).
(16) Valtiontukiasia SA. 34118, päätös 9.7.2014, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3, johdanto-osan 107 kappale.
(17) Lähde: INE – Instituto Nacional de Estatística (Portugalin tilastotoimisto).
(18) Kyseinen vertailuanalyysi on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä I, jota ei voida julkaista, sillä se sisältää liikesalaisuuksia.
(19) Ks. myös jäljempänä oleva alaviite 20.
(20) Määrän perustana oleva tukikelpoisten menojen jakautuminen vuosien varrella poikkeaa ilmoitetusta lopullisesta investointirakenteesta.
(21) Autoeuropa toimitti tukihakemuksen 31 päivänä maaliskuuta 2014. Ohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen vahvisti 4 päivänä huhtikuuta 2014 kirjallisesti, että hanke täyttää lähtökohtaisesti tukikelpoisuuden edellytykset, ellei tarkemmassa tarkastelussa muuta ilmene. Investointisopimus allekirjoitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014, ja siihen sisältyi peruuttamista koskeva ehto, jonka mukaan investointi riippuisi siitä, päättäisikö VW-yhtymä toteuttaa hankkeen vai ei, edellyttäen että päätös tehtäisiin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014.
(22) Ks. komission päätös asiassa C-34/2001 Ford Españalle myönnetystä tuesta (alaviite 14), johdanto-osan 36–37 kappale.
(23) Komission on joka tapauksessa ja vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kynnysarvoista riippumatta punnittava tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia ennen kuin ratkaisee, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 18.1.2012, Smurfit Kappa Group v. komissio, T-304/08, ECLI:EU:T:2012:351, 94 kohta.
(24) Ks. esimerkiksi komission lopullinen päätös Porsche-tapauksessa (SA.34118, annettu heinäkuussa 2014), jossa komissio jätti markkinoiden määritelmää koskevan kysymyksen avoimeksi ja sovelsi perinteistä lähestymistapaa, jossa tarkastellaan kaikkia ”mahdollisia – – markkinamääritelmiä, joissa määritellään – – yksittäiset ajoneuvosegmentit (mukaan lukien kapein segmentointi, josta tietoja on saatavilla)”. Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 86 kappale, jossa mainitaan useita tapauksia, mukaan lukien tapaus Fiat Powertrain technologies (SA.30340, johdanto-osan 88 kappale: ”Koska hanke ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa määrättyjä kynnysarvoja tuotemarkkinoiden tuotantoketjun loppupään pienimmällä segmentillä, josta tietoa on saatavana, hanke ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa määrättyjä kynnysarvoja millään asiaankuuluvien autoalan segmenttien mahdollisilla yhdistelmillä.”) Valtiontukiasia SA.30340, Fiat Powertrain Technologies, päätös 9.2.2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5), ja valtiontukiasia SA.32169, Volkswagen Sachsen, päätös 13.7.2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17).
(25) Ks. myös aloittamispäätöksen 3.3.2.2. jakso.
(26) Komission päätös 2010/54/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2009, tuesta, jonka Puola aikoo myöntää Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle C 46/08 (ex N 775/07) (EUVL L 29, 2.2.2010, s. 8), johdanto-osan 171 kappale.
(27) Valtiontukiasia SA.34118 (2012/C, ex 2011/N), ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3, johdanto-osan 107 kappale.
(28) Investointisopimukseen sisältyi peruuttamista koskeva ehto, jonka mukaan investointi riippuisi siitä, päättäisikö VW-yhtymä toteuttaa hankkeen vai ei, edellyttäen että päätös tehtäisiin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014.
(29) Tukimäärien välistä eroa on käsitelty tarkemmin alaviitteessä 19.
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/143 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/167,
annettu 30 päivänä tammikuuta 2017,
tilapäisen luvan antamisesta Belgialle, Espanjalle, Ranskalle ja Tšekille sertifioida tiettyjen neuvoston direktiivin 2008/90/EY liitteessä I tarkoitettujen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä
(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 60)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/90/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan, 6 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse direktiivin I liitteessä tarkoitettuja hedelmäkasvisukuihin ja -lajeihin kuuluvia kasveja koskevista erityisvaatimuksista, toimittajiin sovellettavista erityisvaatimuksista ja virallisia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä lokakuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU (2) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Täytäntöönpanodirektiivissä 2014/98/EU vahvistetaan esiperus-, perus- ja sertifioidun aineiston tuotantoa, varmentamista ja kaupan pitämistä koskevat säännöt. |
(2) |
Tuotannon aikana on sovellettava tiukkoja sääntöjä, joilla suojataan esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kaikenlaisilta kasvintuhoojien aiheuttamilta tartunnoilta, koska esiperusemokasvit ovat hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston tuotanto- ja sertifiointiprosessin lähtökohta. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1 kohdassa toimittajat velvoitetaan säilyttämään esiperusemokasvit ja esiperusaineisto tätä varten tarkoitetuissa tiloissa, jotka on suojattu hyönteisiltä ja joissa on varmistettu, että tartuntaa ei voi saada ilmassa olevien vektoreiden tai muiden mahdollisten lähteiden kautta. Edellä mainitun direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on voitava tunnistaa yksilöllisesti koko tuotantoprosessin ajan. Lisäksi kyseisen direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on kasvatettava eristettynä maaperästä ruukuissa, joissa ei ole maaperää tai joissa on steriloitu kasvualusta. |
(3) |
Koska ei ole olemassa yhdenmukaistettua sertifiointijärjestelmää, toimittajat voivat edelleen tuottaa esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017, ja kyseisestä päivästä alkaen siinä otetaan käyttöön ensimmäistä kertaa vaatimus, jonka mukaan toimittajien on tuotettava esiperusemokasvit ja esiperusaineisto hyönteisiltä suojatuissa tiloissa. Eräissä jäsenvaltioissa toimittajat ovat jo investoineet hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen ennen kyseisessä direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanodirektiivissä säädettyjen sääntöjen voimaantuloa, minkä vuoksi he pystyvät täyttämään täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset mainitun direktiivin soveltamisen alkamispäivästä lähtien. Ottaen huomioon, että näiden hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentaminen edellyttää huomattavia henkilö- ja taloudellisia resursseja vaativia investointeja, on aiheellista antaa muiden jäsenvaltioiden toimittajille riittävästi aikaa mukauttaa tuotantojärjestelmänsä tiettyjen lajien osalta siten, että niiden tuotanto voi kuitenkin samanaikaisesti jatkua. Belgiassa ja Ranskassa tuottajat ovat ryhtyneet aikaisemmin investoimaan hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen, kun taas Espanjassa ja Tšekissä tuottajat tarvitsevat enemmän aikaa voidakseen täyttää hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaa kasvatusta koskevat vaatimukset. |
(4) |
Sen vuoksi Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat pyytäneet täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla tilapäistä lupaa sertifioida tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Tällaiset luvat olisi myönnettävä määräajaksi, ja ne olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan tiettyjä lajeja. |
(5) |
Avomaalla tuotettujen esiperusemokasvien ja esiperusaineiston samanlaisen terveydentilan varmistamiseksi hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tuotettuihin esiperusemokasveihin ja esiperusaineistoon verrattuna olisi vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet. Ne koskevat esimerkiksi esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tunnistusta, silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta, eristysetäisyyttä, käsittelyä ja kasvuolosuhteita sekä sen maa-aineksen analyysia, jossa kyseiset esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kasvatetaan. Lisäksi olisi säädettävä toimenpiteistä, joilla estetään koneiden ja varttamislaitteiden sekä muiden mahdollisten lähteiden kautta tapahtuva ristikontaminaatio. Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat ehdottaneet kasvintuhoojien esiintyvyyttä ja biologiaa koskevan asiantuntijatiedon perusteella tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä ilmasto-oloihin, esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kasvuolosuhteisiin sekä etäisyyteen kyseisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kannalta merkityksellisiin viljeltyihin ja luonnonvaraisiin lajeihin liittyvän tartuntariskin rajoittamiseksi. |
(6) |
Belgiassa ei ole lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. hedelmäkasvien, niiden lisäysaineiston tai perusrunkojen kaupallista tuotantoa Luxembourgin maakunnassa. Asianmukaisen eristysetäisyyden varmistamiseksi kaikkiin lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. viljeltyihin kasveihin nähden kyseisten lajien esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi tuotettava Luxembourgin maakunnassa yksinomaan avomaalla. |
(7) |
Ranskassa on käytössä erityismenettely, jossa esiperusemokasviehdokkaat valitaan avomaalla lähellä muita saman lajin kasveja, joihin ei sovelleta sertifiointijärjestelmää. Belgiassa taimitarha, jossa tuotetaan esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla, sijaitsee Mussy-la-Villen kylän vieressä. Tästä syystä Belgia ja Ranska eivät pysty varmistamaan eristysetäisyyttä. Valittujen esiperusemokasviehdokkaiden ja asianomaisten esiperusemokasvien terveyden turvaamiseksi kyseiset kasvit tarkastetaan säännöllisesti ja analysoidaan useammin. |
(8) |
Avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi voitava tunnistaa merkinnöistä, joilla varmistetaan niiden jäljitettävyys täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Näiden merkintöjen olisi täytettävä komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU (3) 2 artiklassa säädetyt vaatimukset. Lisäksi niissä olisi ilmoitettava virallisen valvonnan toteuttamiseksi ja aineiston käyttäjän tietoisuuden lisäämiseksi vaaditut merkitykselliset tiedot. Tästä syystä etiketeissä olisi viitattava erityisiin tuotantoedellytyksiin ja niissä olisi mainittava päivämäärä, johon asti asianomaiset jäsenvaltiot voivat sertifioida avomaalla tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineiston. Etiketin rajallisen koon vuoksi olisi sallittava, että itse etiketissä mainitaan ainoastaan kaikkein keskeisimmät tiedot ja että lupaa koskevat yksityiskohtaisimmat tiedot ilmoitetaan etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa. |
(9) |
Kasvien terveyteen liittyvistä syistä on aiheellista vahvistaa säännöt, joilla varmistetaan kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien jäljitettävyys. Sen vuoksi kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien merkinnöissä olisi myös nimenomaisesti viitattava siihen, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kuuluvat tässä päätöksessä myönnetyn luvan piiriin. |
(10) |
Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat ja jotta tuottajat Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Tšekissä voisivat asteittain siirtyä avomaalla tapahtuvasta esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tuotannosta hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaan tuotantoon, kyseisille jäsenvaltioille olisi annettava tilapäinen lupa sertifioida tämän päätöksen mukaisesti tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Luvan voimassaolo päättyy Belgian ja Ranskan osalta 31 päivänä joulukuuta 2018 ja Espanjan ja Tšekin osalta 31 päivänä joulukuuta 2022. |
(11) |
Tätä päätöstä olisi sovellettava samasta päivästä kuin täytäntöönpanodirektiiviä 2014/98/EU. |
(12) |
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Luvan antaminen
1. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla Espanja ja Tšekki saavat sertifioida 31 päivään joulukuuta 2022 saakka liitteessä lueteltujen lajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa sekä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
2. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla Belgia ja Ranska saavat sertifioida 31 päivään joulukuuta 2018 saakka liitteessä lueteltujen lajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa sekä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
2 artikla
Säilyttämistä koskevat vaatimukset
1. Avomaalla tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on säilytettävä liitteessä olevassa A jaksossa asianomaisten jäsenvaltioiden ja lajien osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
2. Koneet sekä varttamis- ja leikkausvälineet on tarkastettava, puhdistettava ja desinfioitava ennen ja jälkeen aina, kun niitä käytetään asianomaisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston käsittelemiseen.
3. Esiperusemokasvien ja esiperusaineiston välillä on oltava riittävä etäisyys, jotta voidaan minimoida niiden välinen juurikontakti.
3 artikla
Silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta koskevat vaatimukset
Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 10 ja 11 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi Belgian, Espanjan, Ranskan ja Tšekin on varmistettava, että liitteessä olevassa B jaksossa asianomaisten jäsenvaltioiden ja lajien osalta vahvistettuja vaatimuksia noudatetaan.
4 artikla
Merkintöjä koskevat vaatimukset
1. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi Espanjan ja Tšekin sertifioimien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti; sertifiointi hyväksytty 31. joulukuuta 2022 saakka.”
Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi Belgian ja Ranskan sertifioimien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti; sertifiointi hyväksytty 31. joulukuuta 2018 saakka.”
2. Jos toimitetaan merkinnän mukana seuraava asiakirja täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, 1 kohdassa tarkoitetut virallisessa etiketissä ilmoitettavat tiedot voidaan rajoittaa vain seuraavaan: ”Tuotettu avomaalla.” Siinä tapauksessa täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kyseisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa on oltava 1 kohdassa säädetty maininta.
3. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kaikkien peruslisäysaineistojen ja kaikkien perushedelmäkasvien sekä kaikkien tämän päätöksen nojalla sertifioiduista esiperusemokasveista tai esiperusaineistoista lisäämällä saatujen sertifioitujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Saatu aineistosta, joka on tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti.”
4. Jos toimitetaan merkinnän mukana seuraava asiakirja täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, 3 kohdassa tarkoitetut virallisessa etiketissä ilmoitettavat tiedot voidaan rajoittaa vain seuraavaan: ”Saatu avomaalla tuotetusta aineistosta.” Siinä tapauksessa täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kaikkien peruslisäysaineistojen ja perushedelmäkasvien sekä kaikkien tämän päätöksen nojalla sertifioiduista esiperusemokasveista tai esiperusaineistoista lisäämällä saatujen sertifioitujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa on oltava 3 kohdassa tarkoitettu maininta.
5 artikla
Ilmoittaminen
Belgian, Espanjan, Ranskan ja Tšekin on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 1 artiklan mukaisesti tehdyistä sertifioinneista. Ilmoituksessa on mainittava sertifioitujen esiperusemokasvien ja esiperusaineistojen lukumäärä sekä lajit, joihin kyseiset esiperusemokasvit ja esiperusaineistot kuuluvat.
6 artikla
Soveltamispäivä
Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.
7 artikla
Osoitukset
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Vytenis ANDRIUKAITIS
Komission jäsen
(1) EUVL L 267, 8.10.2008, s. 8.
(2) EUVL L 298, 16.10.2014, s. 22.
(3) Komission täytäntöönpanodirektiivi 2014/96/EU, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2008/90/EY soveltamisalaan kuuluvien hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston merkitsemistä, sulkemista ja pakkaamista koskevista vaatimuksista (EUVL L 298, 16.10.2014, s. 12).
LIITE
A JAKSO
Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista lajeista ja niiden säilyttämistä koskevat 2 artiklassa tarkoitetut vaatimukset
1. Belgia
1.1 Lajiluettelo:
Malus domestica Mill., Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja Pyrus communis L. sekä näiden lajien perusrungot
1.2 Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
1.2.1 Toimenpiteet
Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.
1.3 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
1.3.1 Prunis avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica
1.3.1.1 Kasvuolosuhteet
Prunus avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.
2. Tšekki
2.1 Lajiluettelo:
Castanea sativa Mill. ja Juglans regia L.
2.2 Molempia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
2.2.1 Toimenpiteet
Jos on epäilyksiä täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II lueteltujen kasvintuhoojien esiintymisestä esiperusemokasveissa ja esiperusaineistossa, kyseiset esiperusemokasvit ja kyseinen esiperusaineisto on välittömästi poistettava.
2.2.2 Kasvuolosuhteet
Esiperusemokasvien kukinta on estettävä kunkin kasvukauden alussa tapahtuvalla vuosileikkauksella.
2.3 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
2.3.1 Juglans regia L.
2.3.1.1 Kasvuolosuhteet
Esiperusemokasvit on istutettava alueille, joiden osalta on silmämääräisillä tarkastuksilla varmistettu, ettei niillä esiinny kirsikan kierrelehtiviruksen (Cherry leafroll -virus) tartunnanlevittäjiä.
3. Ranska
3.1 Lajiluettelo:
Castanea sativa Mill., Corylus avellana L., Cydonia oblonga Mill., Juglans regia L., Malus domestica Mill., Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica, P. salicina ja Pyrus communis L.
3.2 Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
3.2.1 Toimenpiteet
Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.
3.2.2 Kasvuolosuhteet
Esiperusemokasvit on vartettava in vitro -viljelyn avulla tuotettuihin perusrunkoihin, jos sellaisia on saatavilla.
3.3 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
3.3.1 Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina
Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.
4. Espanja
4.1 Lajiluettelo:
Olea europaea L., Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis, P. persica ja Pyrus communis L.
4.2 Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
4.2.1 Toimenpiteet
Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.
4.3 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
4.3.1 Olea europaea L.
4.3.1.1 Eristysetäisyys
Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin Olea europaea L. -lajin kasveihin on oltava vähintään 100 metrin eristysetäisyys.
4.3.2 Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica
4.3.2.1 Eristysetäisyys
Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin Prunus amygdalus, P. cerasus ja P. prunophora -lajien kasveihin on oltava vähintään 500 metrin eristysetäisyys.
4.3.2.2 Kasvuolosuhteet
Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.
4.3.3 Pyrus communis L.
4.3.3.1 Eristysetäisyys
Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin P. communis L. -lajin kasveihin on oltava vähintään 500 metrin eristysetäisyys.
4.3.3.2 Kasvuolosuhteet
P. communis L. -lajin esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.
B JAKSO
Silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta koskevat 3 artiklassa tarkoitetut vaatimukset
1. Belgia
1.1 Kaikkia A jakson 1.1 kohdassa lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
1.1.1 Silmämääräinen tarkastus
Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen tuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdään silmämääräinen tarkastus vähintään kerran vuodessa.
1.2 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
1.2.1 Malus domestica Mill. ja Pyrus communis L.
1.2.1.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on tehtävä vuosittain näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen hyönteisten ja siitepölyn välittämien virusten toteamiseksi.
1.2.2 Prunis avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica
1.2.2.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on kerran vuodessa sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen hyönteisten ja siitepölyn välittämien virusten toteamiseksi.
2. Tšekki
2.1 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
2.1.1 Castanea sativa Mill.
2.1.1.1 Silmämääräinen tarkastus
Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä huhti- ja toukokuun välisenä aikana.
2.1.2 Juglans regia L.
2.1.2.1 Silmämääräinen tarkastus
Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä loppukesällä tai syksyllä.
3. Ranska
3.1 Kaikkia A jakson 3.1 kohdassa lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset
3.1.1 Silmämääräinen tarkastus
Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä vähintään kerran vuodessa.
3.2 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
3.2.1 Corylus avellana L.
3.2.1.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus omenan mosaiikkiviruksen (ApMV) varalta.
3.2.2 Cydonia oblonga Mill., Malus domestica Mill. ja Pyrus communis L.
3.2.2.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus Apple chlorotic leaf spot -viruksen (ACLSV), Apple stem-grooving -viruksen (ASGV), Apple stem-pitting -viruksen (ASPV) ja rubbery wood -taudin varalta.
3.2.3 Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina
3.2.3.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on vuosittain sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus luumun kääpiökasvuviruksen (PDV) ja luumun nekroottisen rengaslaikkuviruksen (PNRSV) varalta. P. persica -lajin osalta kullekin esiperusemokasville on vuosittain sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus PLMVd:n (Peach latent mosaic viroid) varalta.
4. Espanja
4.1 Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset
4.1.1 Olea europaea L. ja Pyrus communis L.
4.1.1.1 Näytteenotto ja testaus
Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen virusten ja virusten kaltaisten tautien toteamiseksi.
4.1.2 Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica
4.1.2.1 Näytteenotto ja testaus
Vuosittain on tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen virusten ja virusten kaltaisten tautien toteamiseksi.
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/151 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/168,
annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,
julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisten eritelmien yksilöimisestä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,
on kuullut tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia ja alakohtaisia asiantuntijoita,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Standardoinnilla on tärkeä merkitys tuettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa, joka esitetään komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2). Useassa Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvässä lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologian kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa. |
(2) |
Standardien merkitys tunnustetaan myös komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (3), jonka mukaan standardit ovat olennaisia Euroopan kilpailukyvyn kannalta ja ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden innovaatioiden ja edistyksen kannalta, koska ne lisäävät turvallisuutta, yhteentoimivuutta ja kilpailua ja auttavat poistamaan kaupan esteitä. |
(3) |
Digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattaminen on yksi Euroopan unionin keskeisistä painopisteistä, kuten komission tiedonannossa ”Vuotuinen kasvuselvitys 2015” (4) todetaan. Komissio korosti tiedonannossaan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (5) standardoinnin ja yhteentoimivuuden merkitystä sellaisen eurooppalaisen digitaalitalouden luomisessa, jolla on pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. |
(4) |
Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuuden varmistamisessa. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (6) tunnustetaan standardoinnin erityisluonne tieto- ja viestintätekniikan alalla, sillä tämän alan ratkaisujen, sovellusten ja palvelujen kehittäjinä ovat usein tieto- ja viestintätekniikan globaalit foorumit ja konsortiot, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita. |
(5) |
Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Siinä perustetaan järjestelmä, jonka mukaisesti komissio voi päättää yksilöidä sellaiset merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Kun laitteita, ohjelmistoja ja tietotekniikkapalveluja hankittaessa käytettävissä on mahdollisimman laaja tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoima, voidaan varmistaa laitteiden, palvelujen ja sovellusten yhteentoimivuus, auttaa välttämään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, mitä tapahtuu, jos julkinen hankintaviranomainen ei käytettyään tieto- ja viestintätekniikan alalla valmistajakohtaista ratkaisua voi vaihtaa tarjoajaa hankintasopimuksen päätyttyä, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintätekniikkaratkaisujen tarjonnassa. |
(6) |
Sellaisten tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien, joita voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa, on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät on laadittu noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö tunnustaa standardoinnin alalla. |
(7) |
Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmän yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä (7) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia ja kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän lisäksi kuultu muulla tavoin. |
(8) |
Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 11 päivänä kesäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa 27:aa Internet Engineering Task Force -ryhmän teknistä eritelmää suhteessa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistettuihin vaatimuksiin ja antoi myönteisen lausunnon niiden yksilöimisestä julkisten hankintojen viiteasiakirjoiksi. IETF:n teknisten eritelmien arviointi toimitettiin sen jälkeen tarkasteltavaksi alakohtaisille asiantuntijoille, jotka vahvistivat yksilöimistä koskevan myönteisen lausunnon. |
(9) |
Kyseiset 27 teknistä eritelmää on kehittänyt ja niitä hallinnoi Internet Engineering Task Force (IETF), ensisijainen uusista korkealaatuisista internetin suunnittelun, käytön ja hallinnoinnin standardieritelmistä vastaava ryhmä. IETF on maailmanlaajuinen järjestö, jonka toiminnan pohjana on avoin, läpinäkyvä ja konsensukseen perustuva internet-standardiprosessi, jota internet-yhteisö käyttää protokollien ja proseduurien standardointiin kaikkien internetin käyttäjien hyödyksi maailmanlaajuisesti. |
(10) |
IEFT:n 27 teknistä eritelmää käytetään laajasti internetin tarkoituksiin. Niihin kuuluvat standardit ja protokollat, joita käytetään internet-verkon luomiseen (Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP), User Datagram Protocol (UDP), Domain Name System (DNS), Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP), Simple Network Management Protocol (SNMP), Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec) ja Network Time Protocol (NTP)); standardit ja protokollat, joita käytetään suojattujen yhteyksien luomiseen (Secure Shell-2 (SSH-2) Protocol, Transport Layer Security (TLS) Protocol ja Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX)); standardit ja protokollat, joita käytetään verkkosivun luomiseen (Hypertext Transfer Protocol (HTTP), Upgrading to TLS Within HTTP/1.1, Uniform Resource Identifiers (URI), Uniform Resource Locator (URL), Uniform Resource Names (URN), File Transfer Protocol (FTP), 8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8), JavaScript Object Notation (JSON)); standardit ja protokollat, joita käytetään sähköposteissa, kalentereissa ja uutissovelluksissa (Simple Mail Transfer Protocol (SMTP), Internet Message Access Protocol (IMAP), Post Office Protocol – versio 3 (POP3), Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME), Network News Transfer Protocol (NNTP), Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar), vCard (VCF), Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV)) sekä standardit ja protokollat, joita käytetään multimedian suoratoistosovelluksissa (Real-time Transport Protocol (RTP) ja Session Initiation Protocol (SIP). |
(11) |
Yllä mainitut IETF:n 27 teknistä menetelmää olisi sen vuoksi yksilöitävä julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettäviksi tieto- ja viestintätekniikan teknisiksi eritelmiksi, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Liitteessä lueteltuja Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisiä eritelmiä voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Jean-Claude JUNCKER
(1) EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.
(2) COM(2010) 2020 final, 3. maaliskuuta 2010.
(3) COM(2015) 550 final, 28. lokakuuta 2015.
(4) COM(2014) 902, 28. marraskuuta 2014.
(5) COM(2015) 192 final, 6. toukokuuta 2015.
(6) COM(2011) 311 final, 1. kesäkuuta 2011.
(7) Komission päätös, annettu 28 päivänä marraskuuta 2011, tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustamisesta (EUVL C 349, 30.11.2011, s. 4).
LIITE
Luettelo Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) teknisistä eritelmistä, joita voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa (1)
1. |
Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP) |
2. |
User Datagram Protocol (UDP) |
3. |
Domain Name System (DNS) |
4. |
Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP) |
5. |
Simple Network Management Protocol (SNMP) |
6. |
Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec) |
7. |
Network Time Protocol (NTP) |
8. |
Secure Shell-2 Protocol (SSH-2) |
9. |
Transport Layer Security Protocol (TLS) |
10. |
Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX) |
11. |
Hypertext Transfer Protocol (HTTP) |
12. |
Upgrading to TLS Within HTTP/1.1 (HTTPS) |
13. |
Uniform Resource Identifiers (URI) |
14. |
Uniform Resource Locator (URL) |
15. |
Uniform Resource Names (URN) |
16. |
File Transfer Protocol (FTP) |
17. |
8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8) |
18. |
Simple Mail Transfer Protocol (SMTP) |
19. |
Internet Message Access Protocol (IMAP) |
20. |
Post Office Protocol – versio 3 (POP3) |
21. |
Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME) |
22. |
Network News Transfer Protocol (NNTP) |
23. |
Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar) |
24. |
File format standard for electronic business cardS (vCard) |
25. |
Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV) |
26. |
Real-time Transport Protocol (RTP) |
27. |
Session Initiation Protocol (SIP) |
(1) IETF:n eritelmät ovat ladattavissa ilmaiseksi osoitteessa http://www.rfc-editor.org/
KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/155 |
MAATALOUDEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS nro 1/2015,
annettu 19 päivänä marraskuuta 2015,
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevien lisäysten 1, 2 ja 4 muuttamisesta [2017/169]
MAATALOUDEN SEKAKOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
(2) |
Sopimuksen liitteen 4 tavoitteena on helpottaa kasvinsuojelutoimenpiteiden kohteena olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden kauppaa osapuolten välillä. Kyseistä liitettä on täydennetty useilla lisäyksillä sen 1, 2 ja 4 artiklan nojalla. |
(3) |
Liitteessä olevat 4 lisäykset 1, 2 ja 4 on korvattu maatalouden sekakomitean päätöksellä N:o 1/2010. |
(4) |
Osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntöä on muutettu sopimusta koskevien seikkojen osalta sen jälkeen, kun päätös N:o 1/2010 tuli voimaan. |
(5) |
Osapuolten lainsäädännössä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat lisäyksessä 1 lueteltujen, kolmansista maista peräisin olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tarkastuksia, jotka suoritetaan muualla kuin osapuolten alueilla sijaitsevilla saapumispaikoilla. Tarkastusvaatimuksia on tarpeen täsmentää molempien osapuolten osalta. |
(6) |
Näin ollen on syytä muuttaa liitteessä 4 olevia lisäyksiä 1, 2 ja 4. |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevat lisäykset 1 ja 2 korvataan tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä.
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 oleva lisäys 4 korvataan tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.
Tehty Bernissä 19 päivänä marraskuuta 2015.
Maatalouden sekakomitean puolesta
Puheenjohtaja ja Sveitsin valtuuskunnan johtaja
Adrian AEBI
Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja
Lorenzo TERZI
Komitean sihteeri
Thomas MAIER
LIITE 1
LISÄYS 1
KASVIT, KASVITUOTTEET JA MUUT TAVARAT
A. Jommankumman osapuolen alueelta peräisin olevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten samankaltainen lainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja osapuolet tunnustavat kasvipassin
1. Kasvit ja kasvituotteet
1.1 Istutettaviksi tarkoitetut seuraavien sukujen ja lajien kasvit, lukuun ottamatta siemeniä: Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Prunus L., ei kuitenkaan Prunus laurocerasus L. ja Prunus lusitanica L., Pyracantha Roem., Pyrus L. ja Sorbus L.
1.2 Istutettaviksi tarkoitetut Beta vulgaris L.- ja Humulus lupulus L. -lajien kasvit, lukuun ottamatta siemeniä.
1.3 Istutettaviksi tarkoitetut suvun Solanum L. rönsyjä tai mukuloita muodostavien lajien kasvit tai niiden hybridit.
1.4 Lajien Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja niiden hybridien, Casimiroa La Llave, Clausena Burm. f., Vepris Comm., Zanthoxylum L. ja Vitis L. kasvit, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä.
1.5 Suvun Citrus L. kasvit ja niiden hybridit, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1.6 kohdan soveltamista.
1.6 Sukujen ja lajien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja niiden hybridien hedelmät lehtineen ja kantoineen.
1.7 Unionista peräisin oleva puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai jos se on lastujen, hakkeen, sahanpurun tai puujätteen muodossa, kun se
a) |
kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja |
b) |
vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:
|
2. Kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, jotka ovat sellaisten tuottajien tuottamia, jotka ovat valtuutettuja tuottamaan tuotteitaan niiden myymiseksi ammattimaisesti kasvintuotantoa harjoittaville henkilöille, lukuun ottamatta lopulliselle kuluttajalle tuotettavia valmiita kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita, ja joiden osalta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin asiasta vastaavat viranomaiset takaavat, että niiden tuotanto on selvästi erillään muiden tuotteiden tuotannosta.
2.1 Istutettaviksi tarkoitetut seuraavien sukujen kasvit, lukuun ottamatta siemeniä: Abies Mill. ja Apium graveolens L., Argyranthemum spp., Asparagus officinalis L., Aster spp., Brassica spp., Castanea Mill., Cucumis spp., Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L. ja hybridit, Exacum spp., Fragaria L., Gerbera Cass., Gypsophila L., kaikki Impatiens L.:n New Guinea -hybridien lajikkeet, Lactuca spp., Larix Mill., Leucanthemum L., Lupinus L., Pelargonium l'Hérit. ex Ait., Picea A. Dietr., Pinus L., Platanus L., Populus L., Prunus laurocerasus L., Prunus lusitanica L., Pseudotsuga Carr., Quercus L., Rubus L., Spinacia L., Tanacetum L., Tsuga Carr., Verbena L. ja muut istutettaviksi tarkoitetut ruohomaisten lajien kasvit, lukuun ottamatta Gramineae-heimon kasveja sekä sipuleita, juurakoita, juurimukuloita, siemeniä ja mukuloita.
2.2 Istutettaviksi tarkoitetut Solanaceae-kasvit, muut kuin 1.3 kohdassa tarkoitetut, siemeniä lukuun ottamatta.
2.3 Araceae, Marantaceae, Musaceae, Persea spp. ja Strelitziaceae -kasvit juurrutettuina tai kiinteässä tai mukana tulevassa kasvualustassaan.
2.4 Istutettaviksi tarkoitetut Palmae-kasvit, joiden rungon läpimitta tyvestä mitattuna on yli 5 cm ja jotka kuuluvat seuraaviin sukuihin: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth., Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.
2.5 Kasvit, siemenet ja sipulit:
a) |
istutettaviksi tarkoitetut lajien Allium ascalonicum L., Allium cepa L. ja Allium schoenoprasum L. siemenet ja sipulit sekä istutettaviksi tarkoitetut lajin Allium porrum L. kasvit, |
b) |
Lajin Medicago sativa L. siemenet, |
c) |
lajien Helianthus annuus L., Solanum lycopersicum L. ja Phaseolus L. siemenet. |
3. Istutettaviksi tarkoitetut sipulit, juurimukulat, mukulat ja juurakot, jotka ovat sellaisten tuottajien tuottamia, jotka ovat valtuutettuja tuottamaan tuotteitaan niiden myymiseksi ammattimaisesti kasvintuotantoa harjoittaville henkilöille, lukuun ottamatta lopulliselle kuluttajalle tuotettavia valmiita kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita, ja joiden osalta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin asiasta vastaavat viranomaiset takaavat, että niiden tuotanto on selvästi erillään muiden tuotteiden tuotannosta, seuraavissa: Camassia Lindl., Chionodoxa Boiss., Crocus flavus Weston ’Golden Yellow’, Dahlia spp., Galanthus L., Galtonia candicans (Baker) Decne., Gladiolus Tourn. ex L., miniatyyrilajit ja niiden hybridit, kuten Gladiolus callianthus Marais, Gladiolus colvillei Sweet, Gladiolus nanus hort., Gladiolus ramosus hort. ja Gladiolus tubergenii hort., Hyacinthus L., Iris L., Ismene Herbert, Lilium spp., Muscari Miller, Narcissus L., Ornithogalum L., Puschkinia Adams, Scilla L., Tigridia Juss. ja Tulipa L.
B. Osapuolten alueiden ulkopuolelta peräisin olevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden tuontia koskeva molempien osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja joista voidaan käydä kauppaa osapuolten välillä käyttäen kasvipassia tämän lisäyksen A kohdassa mainittujen kasvien osalta ja vapaasti muiden kasvien osalta
1. Sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän lisäyksen C kohdassa mainittuja kasveja, kaikki istutettaviksi tarkoitetut kasvit lukuun ottamatta siemeniä, mutta mukaan luettuina seuraavien kasvien siemenet: Cruciferae, Gramineae ja Trifolium spp., kun alkuperämaa on Argentiina, Australia, Bolivia, Chile, Uusi-Seelanti Uruguay, suvut Triticum, Secale ja X Triticosecale, kun alkuperämaa on Afganistan, Intia, Iran, Irak, Meksiko, Nepal, Pakistan, Etelä-Afrikka ja Yhdysvallat, sekä Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. ja niiden hybridit, Capsicum spp., Helianthus annuus L., Solanum lycopersicum L., Medicago sativa L., Prunus L., Rubus L., Oryza spp., Zea mais L., Allium ascalonicum L., Allium cepa L., Allium porrum L., Allium schoenoprasum L. ja Phaseolus L..
2. Seuraavien kasvien osat, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä:
— |
Castanea Mill., Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L., Gypsophila L., Pelargonium l'Hérit. ex Ait, Phoenix spp., Populus L., Quercus L., Solidago L. ja Orchidaceae-heimon leikkokukat, |
— |
havupuut (Coniferales), |
— |
Acer saccharum Marsh., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista, |
— |
Prunus L., peräisin Euroopan ulkopuolisista maista, |
— |
Aster spp., Eryngium L., Hypericum L., Lisianthus L., Rosa L. ja Trachelium L. leikkokukat, peräisin Euroopan ulkopuolisista maista, |
— |
Apium graveolens ja L., Ocimum L., Limnophila L. ja Eryngium L. lehtivihannekset, |
— |
Manihot esculenta Crantz lehdet, |
— |
Betula L. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä, |
— |
Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä, peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Mongoliasta, Taiwanista, Venäjältä ja Yhdysvalloista, |
— |
Amiris P. Browne, Casimiroa La Llave, Citropsis Swingle & Kellerman, Eremocitrus Swingle, Esenbeckia Kunth., Glycosmis Corrêa, Merrillia Swingle, Naringi Adans., Tetradium Lour., Toddalia Juss. ja Zanthoxylum L. |
2.1 Suvun tai lajin Aegle Corrêa, Aeglopsis Swingle, Afraegle Engl., Atalantia Corrêa, Balsamocitrus Stapf, Burkillanthus Swingle, Calodendrum Thunb., Choisya Kunth, Clausena Burm. f., Limonia L., Microcitrus Swingle, Murraya J. Koenig ex L., Pamburus Swingle, Severinia Ten., Swinglea Merr., Triphasia Lour. ja Vepris Comm. kasvinosat, lukuun ottamatta hedelmiä mutta mukaan luettuna siemenet.
3. Hedelmät:
— |
Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja näiden hybridit, Momordica L. ja Solanum melongena L., |
— |
Annona L., Cydonia Mill. Diospyros L., Malus Mill., Mangifera L., Passiflora L., Prunus L., Psidium L., Pyrus L., Ribes L. Syzygium Gaertn. ja Vaccinium L. Euroopan ulkopuolisista maista, |
— |
Capsicum L. |
4. Solanum tuberosum L. -mukulat.
5. Erillinen puun kuori:
— |
havupuut (Coniferales), Euroopan ulkopuolisista maista, |
— |
Acer saccharum Marsh., Populus L. ja Quercus L., lukuun ottamatta Quercus suber L., |
— |
Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Japanista, Mongoliasta, Korean tasavallasta, Venäjältä, Taiwanista ja Yhdysvalloista, |
— |
Betula L., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista. |
6. Puutavara neuvoston direktiivin 2000/29/EY (2) 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan määriteltynä, kun se
a) |
kuuluu kokonaan tai osittain seuraaviin lahkoihin, sukuihin tai lajeihin, lukuun ottamatta direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jakson 2 kohdassa määriteltyä puista pakkausmateriaalia:
|
b) |
vastaa jotakin seuraavista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:
|
7. Maa-aines ja kasvualusta:
a) |
Maa-aines ja kasvualusta sellaisenaan, kun se koostuu kokonaan tai osittain maa-aineksesta tai kiinteistä orgaanisista aineista kuten kasvinosista, humuksesta (mukaan lukien turve ja puunkuori), muu kuin yksinomaan turpeesta koostuva. |
b) |
Maa-aines ja kasvualusta kasvien mukana kiinteänä tai ei, kun se koostuu kokonaan tai osittain a kohdassa määritellystä aineksesta tai koostuu osittain mistä tahansa kiinteästä epäorgaanisesta aineksesta, jonka tarkoituksena on kasvien elinvoiman ylläpitäminen ja joka on peräisin seuraavista maista:
|
8. Sukujen Triticum, Secale ja X Triticosecale jyvät, jotka ovat peräisin Afganistanista, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Iranista, Irakista, Meksikosta, Nepalista, Pakistanista tai Yhdysvalloista.
C. Jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten lainsäädäntö on erilainen, eivätkä osapuolet tunnusta kasvipassia
1. Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan johonkin unionin jäsenvaltioon.
1.1 Istutettaviksi tarkoitetut kasvit, lukuun ottamatta siemeniä
Ei ole.
1.2 Kasvinosat, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä
Ei ole.
1.3 Siemenet
Ei ole.
1.4 Hedelmät
Ei ole.
1.5 Puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai jos se on lastujen, hakkeen, sahanpurun tai puujätteen muodossa, kun se
a) |
kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja |
b) |
vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:
|
2. Jostakin unionin jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan Sveitsiin.
Ei ole.
3. Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti unionin jäsenvaltioihin on kielletty
Kasvit lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä
Ei ole.
4. Jostakin unionin jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti Sveitsiin on kielletty
Kasvit:
|
Cotoneaster Ehrh. |
|
Photinia davidiana (Dcne.) Cardot (3) |
LISÄYS 2
LAINSÄÄDÄNTÖ (4)
Euroopan unionin säädökset
— |
Neuvoston direktiivi 69/464/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, perunasyövän torjunnasta |
— |
Neuvoston direktiivi 74/647/ETY, annettu 9 päivänä joulukuuta 1974, neilikkakääriäisten torjunnasta |
— |
Komission päätös 91/261/ETY, tehty 2 päivänä toukokuuta 1991, Australian tunnustamisesta vapaaksi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. -kasvintuhoajasta |
— |
Komission direktiivi 92/70/ETY, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1992, suojeltujen alueiden tunnustamiseen yhteisössä liittyvää tietojen keruuta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
— |
Komission direktiivi 92/90/ETY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjen sellaisten velvoitteiden vahvistamisesta, jotka kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuottajien ja tuojien on täytettävä, sekä heidän rekisteröintiään koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
— |
Komission direktiivi 92/105/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1992, tiettyjä kasveja, kasvituotteita tai muita tavaroita yhteisön sisällä kuljetettaessa käytettävien kasvipassien standardoinnista ja kasvipassien myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta sekä niiden korvaamiseen liittyvistä edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä |
— |
Komission päätös 93/359/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin |
— |
Komission päätös 93/360/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin |
— |
Komission päätös 93/365/ETY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa lämpökäsiteltyä havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä lämpökäsiteltyyn puutavaraan sovellettavaa merkitsemisjärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
— |
Komission päätös 93/422/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista |
— |
Komission päätös 93/423/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista |
— |
Komission direktiivi 93/50/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, tietyistä sellaisista neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa A osassa luettelemattomista kasveista, joiden tuotantoalueilla sijaitsevat näiden kasvien tuottajat, varastot tai lähetyskeskukset on kirjattava viralliseen rekisteriin |
— |
Komission direktiivi 93/51/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, sääntöjen vahvistamisesta tiettyjen kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden jonkin suojellun alueen kautta liikkumisen osalta ja näiden tällaiselta suojellulta alueelta peräisin olevien ja sen sisällä liikkuvien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden liikkumisen osalta |
— |
Neuvoston direktiivi 93/85/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1993, perunan vaalean rengasmädän torjunnasta |
— |
Komission direktiivi 94/3/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1994, kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä |
— |
Komission direktiivi 98/22/EY, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1998, kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden tai muiden tuotteiden terveystarkastusten suorittamista yhteisössä muissa tarkastuspaikoissa kuin määränpäässä koskevista vähimmäisedellytyksistä |
— |
Neuvoston direktiivi 98/57/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan torjunnasta |
— |
Komission päätös 98/109/EY, tehty 2 päivänä helmikuuta 1998, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti kiireellisiä toimenpiteitä Thrips palmi Karny -kasvintuhoojan leviämisen estämiseksi Thaimaan osalta |
— |
Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä |
— |
Komission päätös 2002/757/EY, tehty 19 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisista kiireellisistä kasvinsuojelutoimenpiteistä Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission päätös 2002/499/EY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Korean tasavallasta peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta |
— |
Komission päätös 2002/887/EY, tehty 8 päivänä marraskuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Japanista peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta |
— |
Komission päätös 2004/200/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2004, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission direktiivi 2004/103/EY, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevassa B osassa mainituille kasveille, kasvituotteille ja muille tavaroille tehtävistä tunnistustarkastuksista ja kasvien terveystarkastuksista, jotka voidaan suorittaa muussa kuin siinä paikassa, jonka kautta tuotteet saapuvat yhteisöön, tai kyseisen paikan läheisyydessä, sekä tarkastusvaatimusten määrittelystä |
— |
Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt: Kun paikka, jonka kautta lisäyksessä 1 luetellut, kolmansista maista tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat saapuvat, sijaitsee jommankumman osapuolen alueella mutta määräpaikka sijaitsee toisen osapuolen alueella, asiakirjatarkastukset, tunnistustarkastukset ja kasvinterveystarkastukset suoritetaan saapumispaikassa, jos asiasta ei ole tehty erillistä sopimusta saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken. Jos asiasta on tehty erillinen sopimus saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken, sen on oltava kirjallinen. |
— |
Komission direktiivi 2004/105/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 2004, kolmansista maista tuotavia ja neuvoston direktiivissä 2000/29/EY lueteltuja kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita seuraavien virallisten terveystodistusten mallien tai kasvien jälleenviennissä käytettävien terveystodistusten mallien vahvistamisesta |
— |
Komission päätös 2004/416/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, Argentiinasta tai Brasiliasta peräisin olevia tiettyjä sitrushedelmiä koskevista väliaikaisista hätätoimenpiteistä |
— |
Komission päätös 2005/51/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta |
— |
Komission päätös 2005/359/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Yhdysvalloista peräisin olevien kuorellisten tammitukkien (Quercus L.) osalta |
— |
Komission päätös 2006/473/EY, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2006, tiettyjen kolmansien maiden ja tiettyjen kolmansien maiden alueiden tunnustamisesta vapaaksi (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Xanthomonas campestris-, Cercospora angolensis Carv. & Mendes- tai (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Guignardia citricarpa Kiely -kannoista |
— |
Neuvoston direktiivi 2006/91/EY, annettu 7 päivänä marraskuuta 2006, hirmukilpikirvan torjunnasta |
— |
Komission päätös 2007/365/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 2007, kiireellisistä toimenpiteistä Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi |
— |
Neuvoston direktiivi 2007/33/EY, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, peruna-ankeroisten torjunnasta ja direktiivin 69/465/ETY kumoamisesta |
— |
Komission päätös 2007/433/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007, väliaikaisista hätätoimenpiteistä Gibberella circinata Nirenberg & O'Donnell -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi |
— |
Komission direktiivi 2008/61/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteissä I–V lueteltuja tiettyjä haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille taikka siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai lajikevalintatyötä varten |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2011/778/EU, annettu 28 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2011/787/EU, annettu 29 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti Egyptiä koskevia kiireellisiä toimenpiteitä Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -organismin leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2012/138/EU, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, hätätoimenpiteistä Anoplophora chinensis (Forster) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2012/219/EU, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012, Serbian tunnustamisesta vapaaksi Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -organismista |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2012/270/EU, annettu 16 päivänä toukokuuta 2012, kiireellisistä toimenpiteistä Epitrix cucumeris (Harris)-, Epitrix similaris (Gentner)-, Epitrix subcrinita (Lec.)- ja Epitrix tuberis (Gentner) -organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2012/697/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (2012/697/EU) |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2012/756/EU, annettu 5 päivänä joulukuuta 2012, toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2013/92/EU, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, valvonnasta, kasvien terveystarkastuksista ja toimenpiteistä, jotka on toteutettava Kiinasta peräisin olevien erikseen määriteltyjen tavaroiden kuljetuksessa tosiasiallisesti käytettävän puisen pakkausmateriaalin osalta |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2013/413/EU, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2013, luvan antamisesta jäsenvaltiolle säätää poikkeuksista neuvoston direktiivin 2000/29/EY tiettyihin säännöksiin Libanonin Akkarin ja Bekaan alueilta peräisin olevien muiden kuin istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden osalta |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2013/754/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Etelä-Afrikkaa koskevista toimenpiteistä Guignardia citricarpa Kiely -organismin (kaikki Citrus-kasveille patogeeniset kannat) unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2013/780/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, neuvoston direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdan säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan, Quercus L.- ja Platanus L.- sukujen ja Acer saccharum Marsh. -lajin kuorettoman sahatavaran osalta |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2013/782/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, päätöksen 2002/757/EC muuttamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa Acer macrophyllum Pursh- ja Quercus spp. L. -lajien kuoretonta sahatavaraa koskevan, haitalliseen organismiin Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. liittyvän kasvien terveystodistusvaatimuksen osalta |
— |
Komission suositus 2014/63/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteistä Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin torjumiseksi unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2014/422/EU, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2014, tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2014/917/EU, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, neuvoston direktiivin 2000/29/EY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse haitallisten organismien esiintymistä koskevista jäsenvaltioiden ilmoituksista sekä toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös 2014/924/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Kanadasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan saarnea (Fraxinus L.) olevan puutavaran ja kuoren osalta |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/179, annettu 4 päivänä helmikuuta 2015, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta säätämään poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse havupuuta (Coniferales) olevasta pakkausmateriaalista Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien, Yhdysvaltojen puolustusministeriön valvonnassa olevien ampumatarvikelaatikoiden muodossa |
— |
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
Sveitsin säädökset
— |
27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta (RS 916.20) |
— |
15. huhtikuuta 2002 annettu talousministeriön asetus kielletyistä kasveista (RS 916.205.1) |
— |
13. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus väliaikaisista kasvinsuojelutoimenpiteistä (RS 916.202.1) |
— |
24. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus tiettyjen Intiasta peräisin olevien tavanomaisten hedelmien ja vihannesten tuontikiellosta (RS 916.207.142.3) |
— |
14. joulukuuta 2012 annettu ympäristöviraston yleinen määräys ISPM nro 15:n soveltamisesta kolmansista maista puupakkauksissa tuotaviin tavaroihin (fosc.ch 130 244) |
— |
9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5917) |
— |
9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5911) |
— |
16. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston yleinen määräys tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2015 2596) |
— |
1. tammikuuta 2012 annettu maatalousviraston direktiivi nro 1, joka on osoitettu kantonien kasvinsuojeluviranomaisille ja peruna-ankeroisten (Globodera rostochiensis ja Globodera pallida) valvontaan ja torjuntaan liittyvistä tarkastuksista vastaaville organisaatioille |
— |
30. maaliskuuta 2015 julkaistu ympäristöviraston käsikirja mäntyankeroisen (Bursaphelenchus xylophilus) hallinnasta. |
(1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).
(2) Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä (EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1).
(3) Tästä 4 kohdasta poiketen näiden kasvien saapuminen ja kuljettaminen Sveitsin alueen kautta ovat sallittuja, mutta niiden kaupan pitäminen, tuotanto ja viljely Sveitsissä on kielletty.
(4) Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015.
LIITE II
”LISÄYS 4 (1)
EDELLÄ 4 ARTIKLASSA TARKOITETUT ALUEET JA NIIHIN LIITTYVÄT ERITYISVAATIMUKSET
Edellä 4 artiklassa tarkoitetut alueet ja niihin liittyvät erityisvaatimukset, joita osapuolten on noudatettava, määritellään jäljempänä mainituissa osapuolten säädöksissä ja hallinnollisissa määräyksissä.
Euroopan unionin säädökset
— |
Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä |
— |
Komission asetus (EY) N:o 690/2008, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2008, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi |
Sveitsin säädökset
— |
27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta, liite 12 (RS 916.20) |
Oikaisuja
1.2.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 27/169 |
Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta
( Euroopan unionin virallinen lehti L 139, 26. toukokuuta 2016 )
Sivulla 410, oikaistaan lisäyksessä 12 oleva taulukko 1 seuraavasti:
”Tiedostorakenne
|
|
Luoton käytön edellytykset |
||
Tiedosto |
Tiedoston tunniste |
Lue |
Päivitä |
Salattu |
MF |
3F00 |
|
|
|
EF.ICC |
0002 |
ALW |
NEV (by VU) |
Ei |
DF GNSS Facility |
0501 |
ALW |
NEV |
Ei |
EF EGF_MACertificate |
C100 |
ALW |
NEV |
Ei |
EF CA_Certificate |
C108 |
ALW |
NEV |
Ei |
EF Link_Certificate |
C109 |
ALW |
NEV |
Ei |
EF.EGF |
2F2F |
SM-MAC |
NEV (by VU) |
Ei |
Tiedosto/Dataelementti |
Tiedostonumero |
Koko (tavua) |
Oletusarvot |
|
|
|
Min. |
Maks. |
|
MF |
|
552 |
1 031 |
|
EF.ICC |
|
|
|
|
sensorGNSSSerialNumber |
|
8 |
8 |
|
|
|
|
|
|
DF GNSS Facility |
|
612 |
1 023 |
|
EF EGF_MACertificate |
|
204 |
341 |
|
EGFCertificate |
|
204 |
341 |
{00..00} |
EF CA_Certificate |
|
204 |
341 |
|
MemberStateCertificate |
|
204 |
341 |
{00..00} |
EF Link_Certificate |
|
204 |
341 |
|
LinkCertificate |
|
204 |
341 |
{00..00} |
|
|
|
|
|
EF.EGF |
|
|
|
|
NMEA:n RMC-lauseke |
’01’ |
85 |
85 |
|
NMEA:n GSA-lauseke 1 |
’02’ |
85 |
85 |
|
NMEA:n GSA-lauseke 2 |
’03’ |
85 |
85 |
|
NMEA:n GSA-lauseke 3 |
’04’ |
85 |
85 |
|
NMEA:n GSA-lauseke 4 |
’05’ |
85 |
85 |
|
NMEA:n GSA-lauseke 5 |
’06’ |
85 |
85 |
|
Ulkoisen GNSS-laitteiston sarjanumero pitkässä muodossa, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorGNSSSerialNumber. |
’07’ |
8 |
8 |
|
GNSS-lähettimen/vastaanottimen käyttöjärjestelmän tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorOSIdentifier. |
’08’ |
2 |
2 |
|
Ulkoisen GNSS-laitteiston tyyppihyväksyntänumero, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSApprovalNumber. |
’09’ |
16 |
16 |
|
Ulkoisen GNSS-laitteiston turvakomponentin tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSSCIdentifier. |
’10’ |
8 |
8 |
|
RFU (Reserved for Future Use) Varattu myöhempään käyttöön |
’11’–’FD’” |
|
|
|
Sivulla 462, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.1 seuraavasti:
”Vastaanottoyhteyden parametrit
Parametrin numero (Item No.) |
Parametri |
Arvo (Arvot) |
Huomautus |
D1 |
Satelliittimaayhteyksien kantoaaltotaajuudet |
REDCR-lukija voi käyttää neljää vaihtoehtoa: 5,7975 GHz 5,8025 GHz 5,8075 GHz 5,8125 GHz |
Sisältyy suositukseen ERC 70–03. Tienvarsijärjestelmän täytäntöönpanija voi valita kantoaaltotaajuudet ja ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen ei tarvitse tietää niitä. (Yhdenmukainen standardien EN 12253, EN 13372 kanssa) |
D1a (*1) |
Kantoaaltotaajuuden toleranssi |
5 ππμ:n puitteissa |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D2 (*1) |
Tienvarsiyksikön (REDCR-lukija) lähettimen spektrimaski |
Sisältyy suositukseen ERC 70–03. REDCR-lukija on luokkaan B,C kuuluva laite standardin EN 12253 mukaisesti. Tähän liitteeseen ei sisälly muuta erityistä vaatimusta |
Parametri, jota käytetään häiriöiden valvomiseen kyselylaitteiden välillä lähialueella (kuten määritellään standardeissa EN 12253 ja EN 13372). |
D3 |
Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) vähimmäistaajuusalue |
5,795–5.815,GHz |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D4 (*1) |
Suurin EIRP-teho |
Sisältyy suositukseen ERC 70–03 (ilman lupaa) ja kansallisiin säännöksiin. Korkeintaan +33 dBm |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D4a |
Kulmikas EIRP-maski |
Kyselylaitteen suunnittelijan ilmoittaman ja julkaiseman eritelmän mukaisesti |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D5 |
Polarisaatio |
Vastapäiväinen, ympyränmuotoinen |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D5a |
Ristipolarisaatio |
XPD: Keskilinjalla: RSU (REDCR-lukija) t ≥ 15 δΒ Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 10 δΒ -3 dB alue: Tievarsiyksikkö (REDCR-lukija) t ≥ 10 δΒ Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 6 δΒ |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D6 (*1) |
Modulaatio |
Amplitudimodulaatio kahdella tasolla |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D6a (*1) |
Modulaatioindeksi |
0,5 ... 0,9 |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D6b |
Silmäkuvio |
≥ 90 % (aika) / ≥ 85 % (amplitudi) |
|
D7 (*1) |
Datan koodaus |
FM0 Bitti ’1’ muuttuu ainoastaan bittivälin alussa ja lopussa. Bitti ’0’ muuttuu myös bittivälin keskellä verrattuna ’1’-bittiin. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D8 (*1) |
Bittinopeus |
500 kBit/s |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D8a |
Bittikellon toleranssi |
parempi kuin 100 ppm |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D9 (*1) |
Bittivirhesuhde (B.E.R) kommunikoinnissa |
≤ 10–6 jos ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tulosignaaliteho on välillä [D11a–D11b]. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D10 |
Ajastin (wake-up trigger), joka herättää ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) |
Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) herää vastaanotettuaan vähintään 11 oktetin kehyksen (mukaan lukien alustus). |
Herätystä varten ei tarvita erityistä rakennetta. Ajoneuvoyksikön DSRC-laite voi herätä vastaanotettuaan alle 11 oktetin kehyksen (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D10a |
Aloitusajan enimmäisarvo |
≤ 5 ms |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D11 |
Viestintävyöhyke |
Alue, jonka sisällä saavutetaan parametrin D9a mukainen bittivirhesuhde |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D11a (*1) |
Tehoraja viestinnälle (ylempi). |
-24dBm |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D11b (*1) |
Tehoraja viestinnälle (alempi). |
Tulosignaaliteho: -43 dBm (keskilinjalla) -41 dBm (-45o – +45o puitteissa, joka vastaa tienpinnan kanssa yhdensuuntaista pitkittäistä tasoa, kun ajoneuvoyksikön DSRC-laite asennetaan myöhemmin ajoneuvoon (suuntakulma)) |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) Laajennettu vaatimus korkeintaan ± 45o vaakakulmille tässä lisäyksessä määriteltyjen käyttötapausten vuoksi. |
D12 (*1) |
Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen tehon katkaisun taso |
-60 dBm |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D13 |
Alustus (preamble) |
Alustus on pakollinen. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D13a |
Alustuksen pituus ja rakenne |
16 bittiä ± 1 bitti FM0-koodattuna bittinä ’1’ |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D13b |
Alustuksen aaltomuoto |
Matalan ja korkean tason vaihtuva sarja, jonka pulssin pituus on 2 μs. Aaltotaajuus annetaan parametrissa D8a |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
D13c |
Ylimääräiset bitit |
(REDCR-lukija) voi lähettää enintään 8 bittiä lopputunnuksen jälkeen. Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) ei tarvitse ottaa näitä ylimääräisiä bittejä huomioon. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
Sivulla 464, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.2 seuraavasti:
”Lähetysyhteyden parametrit
Parametrin numero (Item No.) |
Parametri |
Arvo (Arvot) |
Huomautus |
||||||
U1 (*2) |
Apukantoaallon taajuudet |
Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tukee taajuutta 1,5 MHz ja 2,0 MHz Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) tukee taajuutta 1,5 MHz tai 2.0 MHz tai kumpaakin. U1-0: 1,5 MHz U1-1: 2,0 MHz |
Apukantoaallon taajuuden valinta (1,5 MHz tai 2,0 MHz) valitusta standardin EN 13372 profiilista riippuen. |
||||||
U1a (*2) |
Apukantoaallon toleranssi |
seuraavan puitteissa 0.1% |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U1b |
Sivukaistojen käyttö |
Samat tiedot kummallakin sivukaistalla |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U2 (*2) |
Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) lähettimen spektrimaski |
Standardin EN 12253 mukaisesti
|
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U4a (*2) |
Suurin EIRP-teho – yksisivukaistainen (Maximum Single Side Band E.I.R.P.) (keskilinjalla) |
Kaksi vaihtoehtoa: U4a-0: -14 dBm U4a-1: -21 dBm |
Laitteen suunnittelijan ilmoitetun ja julkaistun eritelmän mukaisesti |
||||||
U4b (*2) |
Suurin EIRP-teho – yksisivukaistainen (350) |
Kaksi vaihtoehtoa: Ei sovelleta -17dBm |
Laitteen suunnittelijan ilmoitetun ja julkaistun eritelmän mukaisesti |
||||||
U5 |
Polarisaatio |
Vastapäiväinen, ympyränmuotoinen |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U5a |
Ristipolarisaatio |
XPD: Keskilinjalla: Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) r 15 δΒ Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) t 10 δΒ -3 dB: Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) r 10 δΒ Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) t 6 δΒ |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U6 |
Apukantoaallon modulaatio |
2-PSK Koodattu data synkronoidaan apukantoaallon kanssa: koodatun datan muuntaminen tapahtuu samaan aikaan apukantoaallon muuntamisen kanssa. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U6b |
Käyttöjakso |
Käyttöjakso: 50 % ± α, α ≤ 5 % |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U6c |
Kantoaallon modulointi |
Moduloidun apukantoaallon monistaminen kantoaallon kanssa |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U7 (*2) |
Datan koodaus |
NRZI (Ei muutosta bitin ’1’ alussa, muutos bitin ’0’ alussa, ei muutosta bitissä) |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U8 (*2) |
Bittinopeus |
250 kbit/s |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U8a |
Bittikellon toleranssi |
Seuraavan puitteissa: 100 ππμ |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U9 |
Viestinnän bittivirhesuhde |
≤ 10–6 |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U11 |
Viestintävyöhyke |
Alue, jonka sisällä ajoneuvoyksikön DSRC-laite sijaitsee siten, että REDCR-lukija vastaanottaa sen lähetyksiä ja bittivirhesuhde on pienempi kuin parametrissa U9a. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U12a (*2) |
Muuntovahvistus (alaraja) |
1 dB kummallekin sivukaistalle Kulman laajuus: ympyräsymmetrinen keskilinjan ja ± 35o välissä sekä |
|
||||||
-45o – +45o puitteissa, joka vastaa tienpinnan kanssa yhdensuuntaista pitkittäistä tasoa, kun ajoneuvoyksikön DSRC-laite asennetaan myöhemmin ajoneuvoon (suuntakulma) |
Suurempi kuin määritelty arvoalue korkeintaan ± 45o vaakakulmille, kun otetaan huomioon tässä lisäyksessä määritellyt käyttötapaukset. |
||||||||
U12b (*2) |
Muuntovahvistus (yläraja) |
10 dB kummallekin sivukaistalle |
Vähempi kuin määritelty arvoalue kullekin sivukaistalle ympyräkartion sisällä, joka sijaitsee keskiakselin ympärillä, jolla on ± 45o avautumiskulma |
||||||
U13 |
Alustus (preamble) |
Alustus on pakollinen. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U13a |
Alustus (preamble) Pituus ja merkkijono |
32–36 μs, pelkästään apukantoaallolla moduloitu, sen jälkeen 8 bittiä NRZ-koodauksen tilassa ’0’ bittiä. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
||||||
U13b |
Ylimääräiset bitit |
Ajoneuvoyksikön DSRC-laite voi lähettää enintään 8 bittiä lopputunnuksen jälkeen. Tienvarsiyksikön (REDCR-lukija) ei tarvitse ottaa näitä ylimääräisiä bittejä huomioon. |
(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
Sivulla 469, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva 5.4.3 kohta seuraavasti:
”5.4.3 Kyselykomentosarja
DSC_36 |
Komento- ja vastaussarjan näkökulmasta tapahtuma voidaan kuvata seuraavasti:
Esimerkki tapahtumasarjasta ja vaihdettujen kehysten sisällöistä määritellään lausekkeissa 5.4.7 ja 5.4.8.” |
Sivulla 472, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.3 seuraavasti:
”RtmData-elementit, suoritetut toiminnot ja määritelmät
|
|
|
|
||||||||||||||||
RTM1 Ajoneuvon rekisterikilpi |
Ajoneuvoyksikkö asettaa RTM1- tietoelementin tp15638VehicleRegistrationPlate arvon datatyypin VehicleRegistrationIdentification tallennetun arvon perusteella, kuten määritetään lisäyksessä 1 VehicleRegistrationIdentification |
Ajoneuvon rekisteröintikilpi ilmaistaan merkkijonona |
|
||||||||||||||||
RTM2 Ylinopeustapaus (Speeding Event) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM2 tp15638SpeedingEvent. Ajoneuvoyksikkö laskee muuttujan tp15638SpeedingEvent arvon ajoneuvoyksikköön rekisteröityjen ylinopeustapausten lukumäärästä 10 viimeisimmältä päivältä, jolloin tapahtumia sattui, kuten liitteessä 1 C määritetään. Jos edellisen 10 päivän aikana on ainakin yksi tp15638SpeedingEvent -tapahtuma, muuttujan tp15638SpeedingEvent arvoksi asetetaan TRUE. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisen 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638SpeedingEvent arvoksi asetetaan FALSE. |
1 (TRUE) – osoittaanopeuksiin liittyvät epäsään nöllisyydet 10 viimeisimmältä päivältä, jolloin tapahtumia sattui |
|
||||||||||||||||
RTM3 Ajo ilman voimassa olevaa korttia (Driving Without Valid Card) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM3 tp15638DrivingWithoutValidCard. Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon ’True’ muuttujalle tp15638DrivingWithoutValidCard, jos ajoneuvoyksikön tietoihin on kirjattu edellisen 10 päivän ajalta ainakin yksi tapahtuma tyyppiä ’Ajo ilman asianmukaista korttia’, kuten liitteessä 1 C määritetään. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638DrivingWithoutValidCard arvoksi asetetaan FALSE. |
1 (TRUE) = osoittaa,että korttia on käytetty väärin |
|
||||||||||||||||
RTM4 Voimassa oleva kuljettajakortti (Valid Driver Card) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM4 tp15638DriverCard ajoneuvoyksikköön kirjatun datan perusteella ja lisäyksen 1 määritelmän mukaisesti. Jos mitään voimassa olevaa korttia ei ole, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE MUUSSA TAPAUKSESSA, jos on voimassa oleva kuljettajakortti, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE |
0 (FALSE) = osoittaa voimassa olevan kuljettajakortin |
|
||||||||||||||||
RTM5 Kortin paikoilleen asettaminen ajon aikana (Card Insertion while Driving) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM5 Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638CardInsertion, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Kortin paikoilleen asettaminen ajon aikana’, liitteen 1 C määritelmän perusteella. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638CardInsertion arvoksi asetetaan FALSE. |
1 (TRUE) = osoittaa, että kortti on asetettu paikoilleen ajon aikana10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
|
||||||||||||||||
RTM6 Virhe liikedatassa (Motion Data Error) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM6 Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638MotionDataError, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Virhe liikedatassa’, liitteen 1 C määritelmän mukaisesti. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638MotionDataError arvoksi asetetaan FALSE. |
1 (TRUE) = osoittaa virheen liikedatassa 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
|
||||||||||||||||
RTM7 Ajoneuvon liikeristiriita (Vehicle Motion Conflict) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM7 Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638vehicleMotionConflict, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Ajoneuvon liikeristiriita’ (arvo ’0A’H). MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638vehicleMotionConflict arvoksi asetetaan FALSE. |
1 (TRUE) = osoittaaliikeristiriidan 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
|
||||||||||||||||
RTM8 Toinen kuljettajakortti (2nd Driver Card) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM8 liitteen 1 C perusteella (’kuljettajan päivittäiseen toimintaan liittyvät tiedot’ CREW ja CO-DRIVER). Jos ajoneuvoyksikössä on toinen voimassa oleva kuljettajakortti, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE MUUSSA TAPAUKSESSA, jos ajoneuvoyksikössä ei ole toista voimassa olevaa kuljettajakorttia, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE |
1 (TRUE) = osoittaa, että toinen kuljettajakortti on asennettu |
|
||||||||||||||||
RTM9 Nykyinen toiminta (Current Activity) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM9. Jos nykyinen toiminta kirjataan ajoneuvoyksikössä muuksi toiminnaksi kuin ’DRIVING’, siten kuin liitteessä 1 C määritellään, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE MUUSSA TAPAUKSESSA, jos nykyinen toiminta ei ole kirjattu ajoneuvoyksikössä toiminnaksi ’DRIVING’, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE |
1 (TRUE) = muu toiminta valittu; 0 (FALSE) = DRIVING valittu |
|
||||||||||||||||
RTM10 Edellinen käyttöjakso lopetettu (Last Session Closed) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM10. Jos edellistä käyttöjaksoa ei lopetettu oikein liitteessä 1C määritetyllä tavalla, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellinen käyttöjakso lopetettiin oikein, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE |
1 (TRUE) = ei ole lopetettu oikein 0 (FALSE) = on lopetettu oikein |
|
||||||||||||||||
RTM11 Virransyötön keskeytyminen (Power Supply Interruption) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM11. Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon muuttujalle tp15638PowerSupplyInterruption, joka vastaa pisintä virransyötön keskeytymistä, asetuksen (EU) N:o 165/2014 9 artiklan tyypin ’virtakatkos’ (’Power supply interruption’) mukaisesti, kuten liitteessä 1C määritetään. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui, ei ole ollut virransyötön keskeytymistä koskevia tapauksia, kokonaislukuarvoksi asetetaan 0. |
Virransyötön keskeytymisten määrä 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
|
||||||||||||||||
RTM12 Vika tunnistimessa (Sensor Fault) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM12. Ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujalle sensorFault arvoksi
MUUSSA TAPAUKSESSA se asettaa arvon 0, jos mitään tapahtumaa ei ole kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana |
|
|
||||||||||||||||
RTM13 Ajan asetus (Time Adjustment) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM13 ajan asetukseen liittyvien tietojen olemassaolon perusteella, liitteen 1 C määritelmän mukaisesti. Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon ajankohtaan, jolloin sattui viimeisin ajan asetustietoa (’Time Adjustment’) koskeva tapahtuma. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos mitään ’Time Adjustment’ -tapahtumaa, siten kuin se määritellään liitteessä 1 C, ei ole ajoneuvoyksikön tiedoissa, se asettaa arvoksi 0 |
Viimeisimmän ajan asetustiedon ajankohta |
|
||||||||||||||||
RTM14 Tietoturvan murtoyritys (Security Breach Attempt) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM14 tietoturvan murtoyrityksen olemassaolon perusteella siten kuin se määritellään liitteessä 1 C. Ajoneuvoyksikkö asettaa sen kirjaaman viimeisimmän tietoturvan murtoyrityksen ajankohdan arvon. MUUSSA TAPAUKSESSA, jos mitään ’tietoturvan murtoyritys’ -tapahtumaa, siten kuin se määritellään liitteessä 1 C, ei ole ajoneuvoyksikön tiedoissa, se asettaa arvoksi 0x00FF |
Viimeisimmän tietoturvan murtoyrityksen ajankohta
|
|
||||||||||||||||
RTM15 Viimeisin kalibrointi (Last Calibration) |
Ajoneuvoyksikkö asettaa kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM15 viimeisimpien kalibrointitietojen perusteella, kuten määritetään liitteessä 1 C. Ajoneuvoyksikkö asettaa sen kirjaamien viimeisimmän kahden kalibroinnin (RTM15 ja RTM16) ajankohdan arvot, jotka on kirjattu VuCalibrationData -tietoihin, kuten määritetään lisäyksessä 1. Ajoneuvoyksikkö asettaa RTM15:n arvon viimeisimmän kalibrointitiedon timeReal -arvon perusteella. |
Viimeisimpään kalibrointiin liittyvien tietojen aika |
|
||||||||||||||||
RTM16 Viimeistä edellinen kalibrointi (Previous Calibration) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM16 viimeistä kalibrointia edeltävän kalibroinnin tietojen perusteella MUUSSA TAPAUKSESSA, jos viimeistä edeltävää kalibrointia ei ole, ajoneuvoyksikkö asettaa RTM16:n arvoksi 0. |
Viimeistä edeltävän kalibroinnintiedot |
|
||||||||||||||||
RTM17 Ajopiirturin yhdistämispäivä (Date Tachograph Connected) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM17. Ajoneuvoyksikkö asettaa arvoksi ajoneuvoyksikön ensiasennuksen ajankohdan. Ajoneuvoyksikkö ottaa nämä tiedot vuCalibrationRecords -tietuesarjan VuCalibrationData -tietueista (lisäys 1), jolloin CalibrationPurpose-muuttuja on: ’03’H |
Ajopiirturin yhdistämispäivä |
|
||||||||||||||||
RTM18 Nykyinen nopeus (Current Speed) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM18. Ajoneuvoyksikkö asettaa datatyypin RTM16 arvoksi viimeisimmän kirjatun nykyistä nopeutta koskevan tiedon RtmData:n viimeisimmän päivityksen ajankohtana. |
Viimeisin kirjattu nykyistä nopeutta koskeva tieto |
|
||||||||||||||||
RTM19 Aikaleima (TimeStamp) |
Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM17. Ajoneuvoyksikkö asettaa datatyypin RTM19 arvoksi RtmData:n arvon viimeisimmän päivityksen ajankohtana. |
Tämänhetkisen TachographPayload-tietueen aikaleima |
|
Sivulla 477, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.4 seuraavasti:
”Alustus – BST-kehyksen asetukset
Kenttä |
Asetukset |
Yhteyden tunniste |
Lähetyksen osoite |
BeaconId |
Standardin EN 12834 mukaisesti |
Aika |
Standardin EN 12834 mukaisesti |
Profiili |
Ei liittymää, käytä 0 tai 1 |
MandApplications |
Ei laajennusta, ei EID:tä, ei parametriä, AID = 2 Freight&Fleet |
NonMandApplications |
Ei ole |
ProfileList |
Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
Ei fragmentointia |
Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) |
Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)” |
Sivulla 477, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.5 seuraavasti:
”Alustus – esimerkki BST-kehyksen sisällöstä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (Start flag) |
2 |
Lähetyksen tunnus (broadcast IC) |
|
Lähetyksen osoite (broadcast address) |
3 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control Field) |
|
Komennon PDU (Command PDU) |
4 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Käyttöliittymäkomento (UI command) |
5 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
6 |
BST |
|
Alustuspyyntö (initialisation request) |
SEQUENCE { |
|
|
|
OPTION indicator BeaconID SEQUENCE { ManufacturerId INTEGER (0..65535) |
|
Ei-pakollisia sovelluksia (NonMand applications) ei ole |
|
|
|
||
|
Valmistajan tunniste (manufacturer Identifier) |
||
7 |
|
|
|
8 |
|
|
|
IndividualID INTEGER (0..134217727) |
|
27 bitin tunniste, valmistajan saatavilla |
|
9 |
|
||
10 |
|
||
11 |
} |
|
|
12 |
Time INTEGER (0..4294967295) |
|
32 bitin UNIX-reaaliaikainen |
13 |
|
||
14 |
|
||
15 |
|
||
16 |
Profile INTEGER (0..127,...) |
|
Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0 |
17 |
MandApplications SEQUENCE (SIZE(0..127,...)) OF { |
|
Ei liittymää, pakollisten sovellusten (mandApplications) lukumäärä = 1 |
18 |
SEQUENCE { |
|
|
OPTION indicator |
|
EID puuttuu |
|
OPTION indicator |
|
Parametri puuttuu |
|
AID DSRCApplicationEntityID}} |
|
Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet |
|
19 |
ProfileList SEQUENCE (0..127,...) OF Profile} |
|
Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0 |
20 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
21 |
|
||
22 |
Erote |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 479, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.6 seuraavasti:
”Alustus – Yksityisen ikkunan osoittamispyynnön kehyksen sisältö
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (Start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Yksityistä ikkunaa koskeva pyyntö (Private window request) |
7 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
8 |
|
||
9 |
Erote (flag) |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 480, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.7 seuraavasti:
”Alustus – Yksityisen ikkunan osoittamisen kehyksen sisältö
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Yksityisen ikkunan osoittaminen (Private window allocation) |
7 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
8 |
|
||
9 |
Erote (flag) |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 480, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.8 seuraavasti:
”Alustus – VST-kehyksen asetukset
Kenttä |
Asetukset |
Yksityinen LID |
Standardin EN 12834 mukaisesti |
VST-parametrit |
Fill = 0, sen jälkeen kukin tuettu sovellus: EID löytyy, parametri löytyy, AID = 2, EID sellainen kuin ajoneuvoon asetettu laite sen tuottaa |
Parametri |
Ei liittymää, sisältää RTM-kontekstitunnuksen |
ObeConfiguration |
Vapaaehtoinen kenttä ObeStatus voi löytyä, mutta REDCR-lukija ei käytä sitä |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
Ei fragmentointia |
Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) |
Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)” |
Sivulla 481, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.9 seuraavasti:
”Alustus – esimerkki VST-kehyksen sisällöstä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Komennon PDU (Command PDU) |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Käyttöliittymäkomento |
8 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
9 |
VST SEQUENCE { |
|
Alustuksen vastaus |
Fill BIT STRING (SIZE(4)) |
|
Ei käytetä ja arvoksi astetaan 0 |
|
10 |
Profile INTEGER (0..127,...) Applications SEQUENCE OF { |
|
Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0 |
11 |
|
Ei liittymää, 1 sovellus |
|
12 |
SEQUENCE { |
|
|
OPTION indicator |
|
EID löytyy |
|
OPTION indicator |
|
Parametri löytyy |
|
AID DSRCApplicationEntityID |
|
Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet |
|
13 |
EID Dsrc-EID |
|
Määritetty ajoneuvoon asetetussa laitteessa ja tunnistaa sovelluksen esiintymän. |
14 |
Parameter Container { |
|
Ei liittymää, säilön valinta = 02, oktettijono |
15 |
|
|
Ei liittymää, RTM-kontekstitunnuksen pituus = 8 |
16 |
Rtm-ContextMark::= SEQUENCE { StandardIdentifier standardIdentifier |
|
Tuetun standardin, osan ja version oliotunniste. Esimerkki: ISO (1) standardi (0) TARV (15638) osa 9 (9) versio 1 (1). Ensimmäinen oktetti on 06H, joka on oliotunniste, toinen oktetti on 06H, joka on pituus. Seuraavat 6 oktettia koodaavat esimerkkinä olevaa oliotunnistetta Huomaa, että löytyy ainoastaan yksi osa (valinnainen RtmCommProfile-osa on jätetty pois) |
17 |
|
||
18 |
|
||
19 |
|
||
20 |
|
||
21 |
|
||
22 |
|
||
23 |
|
||
24 |
ObeConfiguration Sequence { |
|
|
OPTION indicator |
|
ObeStatus ei löydy |
|
EquipmentClass INTEGER (0..32767) |
|
|
|
25 |
|
|
|
26 |
ManufacturerId INTEGER (0..65535) |
|
Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen valmistajan tunniste siten, kuin se määritellään rekisterissä ISO 14816 |
27 |
|
||
28 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
29 |
|
||
30 |
Flag |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 482, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.10 seuraavasti:
”Esitys – GET-pyynnön kehyksen asetukset
Kenttä |
Asetukset |
Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID) |
Ei ole |
Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID) |
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
Ketjutus (chaining) |
Ei |
Osan tunniste (EID) |
Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää. |
Pääsytiedot |
Ei |
AttributeIdList |
Ei liittymää, 1 ominaisuus (attribute), AttributeID = 1 (RtmData) |
Fragmentointi |
Ei |
Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) |
Komennon PDU (Command PDU), kerätty ACn -komento (Polled ACn command)” |
Sivulla 483, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.11 seuraavasti:
”Esitys – Esimerkki GET-pyynnön kehyksestä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Komennon PDU (Command PDU) |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Kerätty ACn-komento, n-bittiä |
8 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
9 |
Get.request SEQUENCE { |
|
GET-pyyntö |
OPTION indicator |
|
Pääsytiedot puuttuvat |
|
OPTION indicator |
|
IID puuttuu |
|
OPTION indicator |
|
AttributeIdList löytyy |
|
Fill BIT STRING(SIZE(1)) |
|
Asetettu arvoon 0. |
|
10 |
EID INTEGER(0..127,…) |
|
RTM-sovelluksen EID, kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää. |
11 |
AttributeIdList SEQUENCE OF { AttributeId}} |
|
Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1 |
12 |
|
AttributeId = 1, RtmData. Ei liittymää. |
|
13 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
14 |
|
||
15 |
Flag |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 484, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.12 seuraavasti:
”Esitys – GET-vastauksen kehyksen asetukset
Kenttä |
Asetukset |
Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID) |
Ei ole |
Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID) |
Standardin EN 12834 mukaisesti |
Ketjutus (chaining) |
Ei |
Osan tunniste (EID) |
Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään |
Pääsytiedot |
Ei |
Fragmentointi |
Ei |
Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) |
Vastauksen PDU (Response PDU), vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento, ACn -komento” |
Sivulla 484, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.13 seuraavasti:
”Esittäminen – Esimerkki vastauskehyksen sisällöstä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Vastauksen PDU (Response PDU) |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Vastaus käytettävissä, ACn -komento n-bittiä |
8 |
LLC-tilan kenttä (LLC status field) |
|
Vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento |
9 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
10 |
Get.response SEQUENCE { |
|
GET RESPONSE |
OPTION indicator |
|
IID puuttuu |
|
OPTION indicator |
|
Ominaisuuksia koskeva luettelo (Attribute List) löytyy |
|
OPTION indicator |
|
Palautteen tilaa ei ole |
|
Fill BIT STRING(SIZE(1)) |
|
Ei käytössä |
|
11 |
EID INTEGER(0..127,…) |
|
Vastaus RTM-sovelluksesta. Ei liittymää. |
12 |
AttributeList SEQUENCE OF { |
|
Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1 |
13 |
Attributes SEQUENCE { AttributeId |
|
Ei liittymää, AttributeID = 1 (RtmData) |
14 |
AttributeValue CONTAINER { |
|
Ei liittymää, Säilön valinta = 1010. |
15 |
|
RtmData |
|
16 |
|
||
17 |
|
||
… |
… |
||
n |
}}}} |
|
|
n+1 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
n+2 |
|
||
n+3 |
Erote |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 486, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.14 seuraavasti:
”Päättäminen. EVENT_REPORT Release -kehyksen sisältö
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä |
|
Kehys sisältää LPDU-komennon |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Käyttöliittymäkomento |
8 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
9 |
EVENT_REPORT.request SEQUENCE { |
|
EVENT_REPORT (Release) |
OPTION indicator |
|
Pääsytiedot puuttuvat |
|
OPTION indicator |
|
Tapahtuman parametrit puuttuvat |
|
OPTION indicator |
|
IID puuttuu |
|
Mode BOOLEAN |
|
Vastausta ei odoteta |
|
10 |
EID INTEGER (0..127,…) |
|
Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
11 |
EventType INTEGER (0..127,…)} |
|
Tapahtuman tyyppi 0 = Release |
12 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste |
13 |
|
||
14 |
Erote |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 487, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.15 seuraavasti:
”Esimerkki ACTION, ECHO-pyynnön kehyksestä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (Start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä |
|
Komennon PDU (Command PDU) |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
Kerätty ACn-komento, n-bittiä |
8 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
9 |
ACTION.request SEQUENCE { |
|
Toimintoa (action) koskeva pyyntö (ECHO) |
OPTION indicator |
|
Pääsytiedot puuttuvat |
|
OPTION indicator |
|
Toiminnon parametri (action parameter) löytyy |
|
OPTION indicator |
|
IID puuttuu |
|
Mode BOOLEAN |
|
Vastausta odotetaan |
|
10 |
EID INTEGER (0..127,…) |
|
Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
11 |
EID INTEGER (0..127,…) |
|
Ei laajennusta, pyyntö toimintotyypille (action type) ECHO |
12 |
ActionParameter CONTAINER { |
|
Ei liittymää, säiliön valinta = 2 |
13 |
|
Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia |
|
14 |
|
|
Takaisin lähetetyt tiedot (echo) |
… |
… |
||
113 |
}} |
|
|
114614 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
115715 |
|
||
116816 |
Erote (flag) |
|
Loppuerote (end flag)” |
Sivulla 489, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.16 seuraavasti:
”Esimerkki ACTION, ECHO-vastauksen kehyksestä
Oktetti nro |
Määrite/Kenttä |
Bittejä oktetissa |
Kuvaus |
1 |
Erote (FLAG) |
|
Alkuerote (start flag) |
2 |
Yksityinen LID |
|
Tietyn ajoneuvoyksikön yhteysosoite |
3 |
|
||
4 |
|
||
5 |
|
||
6 |
MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) |
|
Vastauksen PDU (Response PDU) |
7 |
LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) |
|
ACn-komento, n-bittiä |
8 |
LLC-tilan kenttä (LLC status field) |
|
Vastaus käytettävissä |
9 |
Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) |
|
Ei fragmentointia |
10 |
ACTION.response SEQUENCE { |
|
ACTION vastaus (ECHO) |
OPTION indicator |
|
IID puuttuu |
|
OPTION indicator |
|
Vastauksen parametri (response parameter) löytyy |
|
OPTION indicator |
|
Palautteen tilaa ei ole |
|
Fill BIT STRING (SIZE (1)) |
|
Ei käytössä |
|
11 |
EID INTEGER (0..127,…) |
|
Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
12 |
ResponseParameter CONTAINER { |
|
Ei liittymää, säiliön valinta = 2 |
13 |
|
Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia |
|
14 |
|
|
Takaisin lähetetyt tiedot (echo) |
… |
… |
||
113 |
}} |
|
|
114 |
FCS |
|
Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
115 |
|
||
116 |
Erote (flag) |
|
Loppuerote (end flag)” |
(*1) – Lähetysyhteyden parametri, johon sovelletaan vaatimustenmukaisuuden testausta standardin EN 300 674–1 asiaankuuluvan parametritestauksen mukaisesti.”
(*2) – Lähetysyhteyden parametri, johon sovelletaan vaatimustenmukaisuuden testausta standardin EN 300 674–1 asiaankuuluvan parametritestauksen mukaisesti.”