ISSN 1977-0812 doi:10.3000/19770812.L_2013.020.fin |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
56. vuosikerta |
Sisältö |
|
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
Sivu |
|
|
KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
|
|
|
2013/40/EU |
|
|
* |
||
Puitesopimus Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä |
|||
|
|
ASETUKSET |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Komission asetus (EU) N:o 51/2013, annettu 16 päivänä tammikuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 152/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rehujen sisältämien eläinperäisten ainesosien määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten ( 1 ) |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
||
|
|
PÄÄTÖKSET |
|
|
|
2013/41/YUTP |
|
|
* |
||
|
|
2013/42/YUTP |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset
KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/1 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta
(2013/40/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 212 artiklan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto valtuutti 7 päivänä toukokuuta 2008 Euroopan komission neuvottelemaan Korean tasavallan kanssa puitesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’. |
(2) |
Neuvottelut saatettiiin päätökseen ja sopimus parafoitiin 14 päivänä lokakuuta 2009. |
(3) |
Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että se myöhemmin tehdään, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Hyväksytään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen allekirjoittaminen unionin puolesta sillä varauksella, että neuvosto päättää kyseisen sopimuksen tekemisestä.
Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.
2 artikla
Koska sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt ovat vielä kesken, sopimusta sovelletaan väliaikaisesti. Väliaikainen soveltaminen alkaa ensimmäisen sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen väliaikaista soveltamista varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
3 artikla
Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.
4 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
5 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
C. ASHTON
PUITESOPIMUS
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä
EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’,
sekä
BELGIAN KUNINGASKUNTA,
BULGARIAN TASAVALTA,
TŠEKIN TASAVALTA,
TANSKAN KUNINGASKUNTA,
SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
VIRON TASAVALTA,
IRLANTI,
HELLEENIEN TASAVALTA,
ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
RANSKAN TASAVALTA,
ITALIAN TASAVALTA,
KYPROKSEN TASAVALTA,
LATVIAN TASAVALTA,
LIETTUAN TASAVALTA,
LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
UNKARIN TASAVALTA,
MALTA,
ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
ITÄVALLAN TASAVALTA,
PUOLAN TASAVALTA,
PORTUGALIN TASAVALTA,
ROMANIA,
SLOVENIAN TASAVALTA,
SLOVAKIAN TASAVALTA,
SUOMEN TASAVALTA,
RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, jäljempänä ’jäsenvaltiot’,
sekä
KOREAN TASAVALTA,
kaikki yhdessä jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka
OTTAVAT HUOMIOON perinteiset ystävyyssiteensä ja sopimuspuolia yhdistävät historialliset, poliittiset ja taloudelliset siteet,
PALAUTTAVAT MIELEEN Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka allekirjoitettiin Luxemburgissa 28 päivänä lokakuuta 1996 ja joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001,
OTTAVAT HUOMIOON nopeutuneen prosessin, jossa Euroopan unionista tulee itsenäinen toimija ulkopolitiikassa sekä turvallisuuden ja oikeuden aloilla,
OVAT TIETOISIA Korean tasavallan kasvavasta asemasta ja omaksumasta vastuusta kansainvälisessä yhteisössä,
KOROSTAVAT suhteidensa laaja-alaisuutta ja jatkuvien pyrkimysten merkitystä yleisen johdonmukaisuuden säilyttämisessä,
VAHVISTAVAT halukkuutensa ylläpitää ja kehittää säännöllistä poliittista vuoropuheluaan, joka perustuu yhteisille arvoille ja pyrkimyksille,
ILMAISEVAT yhteisen tahtonsa kehittää suhteitaan kohti tiiviimpää kumppanuutta myös politiikan, talouden, sosiaaliasioiden ja kulttuurin aloilla,
OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET tämän osalta vahvistaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan molemmille tärkeillä aloilla kahdenvälisellä, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla tasavertaisuuden, suvereniteetin kunnioittamisen, syrjimättömyyden ja yhteisen edun pohjalta,
VAHVISTAVAT pitävänsä tiukasti kiinni ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetuista demokratian periaatteista ja ihmisoikeuksista sekä oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteista,
VAHVISTAVAT pyrkivänsä päättäväisesti torjumaan kansainvälistä yhteisöä koskettavia vakavia rikoksia ja olevansa vakuuttuneita siitä, että kansainvälistä yhteisöä koskettavissa vakavimmissa rikoksissa on varmistettava tehokkaat syytetoimet toteuttamalla kansallisen tason toimenpiteitä ja tehostamalla maailmanlaajuista yhteistyötä,
KATSOVAT, että terrorismi on uhka turvallisuudelle kaikkialla, ja haluavat tiivistää vuoropuheluaan ja yhteistyötään terrorismin torjunnassa kansainvälisten välineiden, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373, mukaisesti sekä vahvistavat ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen olevan terrorismin torjunnan keskeinen perusta,
OVAT SAMAA MIELTÄ siitä, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen muodostaa merkittävän uhan kansainväliselle turvallisuudelle, ja tunnustavat kansainvälisen yhteisön sitoumuksen torjua niiden leviämistä hyväksyttyjen kansainvälisten yleissopimusten ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, erityisesti päätöslauselman 1540, mukaisesti, sekä haluavat lujittaa vuoropuheluaan ja yhteistyötään tällä alalla,
TUNNUSTAVAT, että oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä,
PALAUTTAVAT MIELEEN tältä osin, että sopimuksen ne määräykset, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan unionia, kunnes Euroopan unioni ilmoittaa Korean tasavallalle, että määräykset sitovat jompaakumpaa valtiota osana Euroopan unionia Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti, ja että sama koskee Tanskaa kyseisiin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti,
TUNNUSTAVAT haluavansa edistää kestävää kehitystä talouden, sosiaaliasioiden ja ympäristön aloilla,
ILMAISEVAT sitoumuksensa varmistaa ympäristönsuojelun korkea taso ja tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjunnassa,
MUISTUTTAVAT tukevansa oikeudenmukaista globalisaatiota, täyden ja tuottavan työllisyyden tavoitetta sekä ihmisarvoisen työn tarjoamista kaikille,
TUNNUSTAVAT, että sopimuspuolten väliset kauppa- ja investointivirrat ovat kasvaneet Maailman kauppajärjestön (WTO) kansainvälisiin sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän ansiosta,
HALUAVAT edistää kaupan ja investointien kestävää kasvua ja kehittymistä sopimuspuolten välillä, ja turvata sille edellytykset, yhteisen edun mukaisesti muun muassa perustamalla vapaakauppa-alueen,
OVAT SAMAA MIELTÄ siitä, että maailmanlaajuisten ongelmien, kuten terrorismi, kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavat rikokset, joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen, ilmastonmuutos, energiaan ja luonnonvaroihin liittyvä epävarmuus, köyhyys ja finanssikriisi, käsittelemiseksi tarvitaan kollektiivisia toimia,
OVAT VAKAASTI PÄÄTTÄNEET lujittaa yhteistyötä yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat erityisesti demokratian periaatteiden edistäminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan torjunta, toimenpiteet kansainvälistä yhteisöä koskettavissa vakavimmissa rikoksissa, terrorismin torjunta, yhteistyö alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, kauppa ja investoinnit, talouspoliittinen vuoropuhelu, liiketoimintayhteistyö, verotus, tulliasiat, kilpailupolitiikka, tietoyhteiskunta, tiede ja teknologia, energia, liikenne, meriliikennepolitiikka, kuluttajapolitiikka, terveys, työllisyys ja sosiaaliasiat, ympäristö ja luonnonvarat, ilmastonmuutos, maatalous, maaseudun kehittäminen ja metsätalous, meret ja kalastus, kehitysapu, kulttuuri, tiedotus, viestintä, audiovisuaalinen ala ja tiedotusvälineet, koulutus, oikeusvaltioperiaate, oikeudellinen yhteistyö, henkilötietojen suoja, muuttoliike, laittomien huumausaineiden torjunta, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta, tietoverkkorikollisuuden torjunta, lainvalvonta, matkailu, kansalaisyhteiskunta, julkishallinto ja tilastot,
OVAT TIETOISIA siitä, että on tärkeä saada ne henkilöt ja yhteisöt osallistumaan yhteistyöhön, joita asia välittömästi koskee, erityisesti taloudelliset toimijat ja niitä edustavat elimet,
TUNNUSTAVAT, että on suotavaa kohottaa kummankin sopimuspuolen asemaa ja profiilia toisen sopimuspuolen alueella ja edistää ihmistenvälisiä yhteyksiä sopimuspuolten välillä,
OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
I OSASTO
PERUSTA JA SOVELTAMISALA
1 Artikla
Yhteistyön perusta
1. Sopimuspuolet vahvistavat pitävänsä kiinni demokratian periaatteista, ihmisoikeuksista, perusvapauksista ja oikeusvaltioperiaatteesta. Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa asiaankuuluvissa kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä määriteltyjen, oikeusvaltioperiaatetta heijastavien demokratian periaatteiden, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on kummankin sopimuspuolen sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohta ja olennainen osa tätä sopimusta.
2. Sopimuspuolet vahvistavat noudattavansa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjaa ja tukevansa siinä esitettyjä yhteisiä arvoja.
3. Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa tukea kokonaisvaltaista kestävää kehitystä ja talouskasvua, myötävaikuttaa kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja tehdä yhteistyötä maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, erityisesti ilmastonmuutokseen, puuttumiseksi.
4. Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa noudattaa hyvän hallintotavan periaatteita ja torjua korruptiota ottaen erityisesti huomioon kansainväliset velvoitteensa.
5. Sopimuspuolet korostavat yhteistä sitoumustaan kattaviin kahdenvälisiin suhteisiin ja niiden yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseen.
6. Sopimuspuolet sopivat pyrkivänsä suhteissaan tiiviimpään kumppanuuteen sekä kehittävänsä yhteistyöaloja kahdenvälisellä, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla.
7. Tämän sopimuksen täytäntöönpano sopimuspuolten välillä, joilla on yhteiset arvot ja jotka kunnioittavat toisiaan, perustuu näin ollen vuoropuhelulle, keskinäiselle kunnioitukselle, tasavertaiselle kumppanuudelle, monenvälisyydelle, konsensusperiaatteelle ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamiselle.
2 Artikla
Yhteistyön tavoitteet
1. Tehostaakseen yhteistyötään sopimuspuolet sitoutuvat tiivistämään poliittista vuoropuheluaan ja edistämään taloussuhteitaan. Sopimuspuolten tavoitteena on erityisesti:
a) |
sopia tulevaisuutta koskevasta näkemyksestä kumppanuutensa lujittamiseksi ja suunnitella yhteisiä hankkeita tämän näkemyksen toteuttamiseksi; |
b) |
käydä säännöllisiä poliittisia vuoropuheluja; |
c) |
tukea kollektiivisia toimia maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseksi kaikilla asiaankuuluvilla alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla ja kaikissa asiaankuuluvissa alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä; |
d) |
tukea taloudellista yhteistyötä molemmille tärkeillä aloilla, myös tiede- ja teknologiayhteistyötä, tavoitteena monipuolistaa kauppaa yhteiseksi eduksi; |
e) |
edistää yritysten välistä yhteistyötä helpottamalla molemminpuolista sijoitustoimintaa ja parantamalla keskinäistä ymmärtämystä; |
f) |
lisätä osallistumista toistensa yhteistyöohjelmiin, joihin toinen sopimuspuoli voi osallistua; |
g) |
kohottaa kummankin sopimuspuolen asemaa ja profiilia toistensa alueilla erilaisin keinoin, esimerkiksi kulttuurivaihdon, tietotekniikan käytön ja koulutuksen avulla; |
h) |
edistää ihmisten välisiä yhteyksiä ja ymmärtämystä. |
2) Sopimuspuolet, jotka ottavat huomioon vakiintuneen kumppanuutensa ja yhteiset arvonsa, sopivat kehittävänsä yhteistyötään ja vuoropuheluaan kaikissa yhteisen edun mukaisissa asioissa. Sopimuspuolten tavoitteena on erityisesti:
a) |
vahvistaa poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti koskien ihmisoikeuksia, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä, pienaseita ja kevyitä aseita, kansainvälistä yhteisöä koskettavia vakavimpia rikoksia ja terrorismin torjuntaa; |
b) |
vahvistaa yhteistyötä kaikilla molemmille tärkeillä kauppaan ja investointeihin liittyvillä aloilla ja turvata edellytykset kaupan ja investointien kestävälle kasvulle sopimuspuolten välillä yhteisen edun mukaisesti; |
c) |
vahvistaa taloudellista yhteistyötä ja erityisesti talouspoliittista vuoropuhelua, liiketoimintayhteistyötä sekä yhteistyötä verotuksen, tulliasioiden, kilpailupolitiikan, tietoyhteiskunnan, tieteen ja teknologian, energian, liikenteen, meriliikennepolitiikan ja kuluttajapolitiikan aloilla; |
d) |
vahvistaa yhteistyötä kestävän kehityksen alalla ja erityisesti terveyden, työllisyyden ja sosiaaliasioiden, ympäristön ja luonnonvarojen, ilmastonmuutoksen, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja metsätalouden, merten ja kalastuksen sekä kehitysavun aloilla; |
e) |
vahvistaa yhteistyötä kulttuurin, tiedotuksen, viestinnän, audiovisuaalisen alan ja tiedotusvälineiden sekä koulutuksen aloilla; |
f) |
vahvistaa yhteistyötä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla ja erityisesti aloilla, jotka koskevat oikeusvaltioperiaatetta, oikeudellista yhteistyötä, henkilötietojen suojaa, muuttoliikettä, laittomien huumausaineiden torjuntaa, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa, tietoverkkorikollisuuden torjuntaa ja lainvalvontaa; |
g) |
vahvistaa yhteistyötä muilla molemmille tärkeillä aloilla, erityisesti matkailun, kansalaisyhteiskunnan, julkishallinnon ja tilastojen aloilla. |
II OSASTO
POLIITTINEN VUOROPUHELU JA YHTEISTYÖ
3 Artikla
Poliittinen vuoropuhelu
1. Korean tasavallan ja Euroopan unionin välillä aloitetaan yhteisiin arvoihin ja pyrkimyksiin perustuva säännöllinen poliittinen vuoropuhelu. Vuoropuhelua käydään Korean tasavallan ja Euroopan unionin sopimien menettelyjen mukaisesti.
2. Poliittisen vuoropuhelun tavoitteena on:
a) |
korostaa sopimuspuolten sitoutumista demokratiaan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen; |
b) |
edistää kansainvälisten tai alueellisten konfliktien rauhanomaista ratkaisua ja Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen aseman vahvistamista; |
c) |
lisätä poliittista neuvonpitoa sellaisista kansainvälisistä turvallisuuskysymyksistä kuin asevalvonta ja aseriisunta, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen ja tavanomaisten aseiden kansainväliset siirrot; |
d) |
tarkastella keskeisiä molempia kiinnostavia kansainvälisiä kysymyksiä ja lisätä merkityksellisten tietojen vaihtoa sekä sopimuspuolten välillä että kansainvälisillä foorumeilla; |
e) |
lisätä neuvotteluja kysymyksistä, jotka koskevat erityisesti Aasian ja Tyynenmeren alueen sekä Euroopan maita, tavoitteena edistää rauhaa, vakautta ja vaurautta molemmilla alueilla. |
3. Sopimuspuolten välistä vuoropuhelua käydään sopimuspuolten välisten yhteydenottojen, tietojenvaihtojen ja neuvottelujen avulla, erityisesti seuraavin muodoin:
a) |
johtotason huippukokoukset, joita järjestetään aina kun sopimuspuolet katsovat tämän tarpeelliseksi; |
b) |
ministeritason vuotuiset neuvottelut, joita järjestetään aina kun sopimuspuolet sopivat asiasta; |
c) |
tietojenvaihto ylempien virkamiesten tasolla keskeisistä kansainvälisistä ja kansallisista tapahtumista; |
d) |
alakohtaiset vuoropuhelut molempia kiinnostavista kysymyksistä; |
e) |
valtuuskuntavaihdot Euroopan parlamentin ja Korean tasavallan kansalliskokouksen välillä. |
4 Artikla
Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen
1. Sopimuspuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on yksi vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä.
2. Tämän vuoksi sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja myötävaikuttavansa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämiseen noudattamalla kaikilta osin aseriisuntaan ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen liittyviä oikeudellisia velvoitteitaan ja muita tähän liittyviä välineitä, joista molemmat sopimuspuolet ovat sopineet. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on olennainen osa tätä sopimusta.
3. Sopimuspuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja myötävaikuttavansa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämiseen:
a) |
toteuttamalla toimia kaikkien muiden asiaa koskevien kansainvälisten välineiden allekirjoittamiseksi, ratifioimiseksi tai niihin liittymiseksi tapauksesta riippuen ja niiden panemiseksi kaikilta osin täytäntöön; |
b) |
perustamalla joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvien tavaroiden ja teknologioiden leviämisen estämiseksi tehokkaan kansallisen vientivalvontajärjestelmän, joka sisältää loppukäyttäjiin kohdistuvan valvonnan sekä tarkoituksenmukaiset siviili- ja rikosoikeudelliset rangaistukset vientivalvonnan rikkomisesta. |
4. Sopimuspuolet sopivat, että niiden välinen poliittinen vuoropuhelu täydentää ja vahvistaa näitä sopimuksen osia.
5 Artikla
Pienaseet ja kevyet aseet
1. Sopimuspuolet tunnustavat, että pienaseiden ja kevyiden aseiden ja niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laiton tuotanto, siirto ja liikkuminen sekä niiden liiallinen keskittyminen, huono hallinnointi, riittämättömästi turvatut varastot ja valvomaton leviäminen ovat edelleenkin vakava uhka rauhalle ja kansainväliselle turvallisuudelle.
2. Sopimuspuolet sopivat noudattavansa pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjuntaa koskevia sitoumuksiaan kansainvälisten välineiden mukaisesti, joita ovat muun muassa pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskeva Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelma ja kansainvälinen väline, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää nopeasti ja luotettavasti laittomat pienaseet ja kevyet aseet, sekä noudattavansa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisia velvoitteitaan.
3. Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja varmistamaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden laittoman kaupan torjuntaa koskevien toimiensa koordinoinnin, täydentävyyden ja synergian maailmanlaajuisella, alueellisella, osa-alueellisella ja kansallisella tasolla.
6 Artikla
Kansainvälistä yhteisöä koskettavat vakavimmat rikokset
1. Sopimuspuolet vahvistavat, etteivät vakavimmat koko kansainvälistä yhteisöä koskettavat rikokset saa jäädä rankaisematta ja että niiden osalta on varmistettava tehokas syytteeseenpano kansallisen tason toimenpitein ja lisäämällä tarvittaessa kansainvälistä yhteistyötä, myös Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. Sopimuspuolet sopivat tukevansa täysimääräisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ja muiden asiaa koskevien välineiden yleismaailmallista soveltamista ja loukkaamattomuutta.
2. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden olisi hyödyllistä käydä näistä asioista vuoropuhelua.
7 Artikla
Yhteistyö terrorismin torjunnassa
1. Sopimuspuolet, jotka vahvistavat terrorismin torjunnan tärkeyden, sopivat tekevänsä yhteistyötä terroritekojen estämiseksi ja tukahduttamiseksi sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten, kansainvälinen humanitaarinen oikeus, ihmisoikeuksia koskeva oikeus ja pakolaisoikeus mukaan luettuina, omien lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja ottaen huomioon 8 päivänä syyskuuta 2006 annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan 60/288 sisältyvän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian.
2. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä erityisesti:
a) |
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanossa ja muista asiaankuuluvista kansainvälisistä yleissopimuksista ja välineistä johtuvien velvoitteidensa noudattamisessa; |
b) |
vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja kansallisten lakien mukaisesti; |
c) |
vaihtamalla näkemyksiä terrorismin torjunnan keinoista ja menetelmistä, tekniset seikat ja koulutus mukaan luettuina, ja vaihtamalla terrorismin ehkäisemiseen liittyviä kokemuksia; |
d) |
syventääkseen terrorismin torjuntaa koskevaa kansainvälistä yhteisymmärrystä, johon liittyy tarvittaessa terroriteon oikeudellinen määrittely, ja etenkin pyrkimällä yhteisymmärrykseen laajasta kansainvälistä terrorismia koskevasta yleissopimuksesta; |
e) |
vaihtamalla tietoja parhaista käytänteistä, jotka koskevat ihmisoikeuksien suojelua terrorismin torjunnassa. |
III OSASTO
YHTEISTYÖ ALUEELLISISSA JA KANSAINVÄLISISSÄ JÄRJESTÖISSÄ
8 Artikla
Yhteistyö alueellisissa ja kansainvälisissä järjestöissä
Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan näkemyksiä alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja järjestöissä, joista mainittakoon esimerkkeinä Yhdistyneet kansakunnat, Kansainvälinen työjärjestö (ILO), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), WTO, Aasian ja Euroopan yhteistyöprosessi (ASEM) ja ASEANin alueellinen foorumi (ARF).
IV OSASTO
YHTEISTYÖ TALOUDELLISEN KEHITYKSEN ALALLA
9 Artikla
Kauppa ja investoinnit
1. Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä edistääkseen kaupan ja investointien kestävää kasvua ja kehittymistä niiden välillä ja turvatakseen siihen edellytykset yhteisen edun mukaisesti. Sopimuspuolet käyvät vuoropuhelua ja vahvistavat yhteistyötä kaikilla kauppaan ja investointeihin liittyvillä yhteisen edun mukaisilla aloilla edistääkseen kestäviä kauppa- ja investointivirtoja, ehkäistäkseen ja poistaakseen kaupan ja investointien esteitä sekä tukeakseen monenvälistä kauppajärjestelmää.
2. Tätä varten sopimuspuolet tekevät yhteistyötä kaupan ja investointien alalla vapaakauppa-alueen perustamisesta tehdyn sopimuksen puitteissa. Edellä mainittu sopimus muodostaa erityissopimuksen, jolla pannaan täytäntöön tämän sopimuksen kauppaa koskevat määräykset 43 artiklan ehtojen mukaisesti.
3. Sopimuspuolet antavat toisilleen tietoja ja vaihtavat näkemyksiä kahdenvälisen ja kansainvälisen kaupan ja investointien kehityksestä sekä tähän liittyvistä politiikoista ja kysymyksistä.
10 Artikla
Talouspoliittinen vuoropuhelu
1. Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä viranomaistensa välistä vuoropuhelua ja edistävänsä makrotaloudellisia politiikkoja ja kehityssuuntauksia koskevien tietojen ja kokemusten vaihtoa.
2. Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä vuoropuhelua ja yhteistyötä parantaakseen kirjanpito-, tilintarkastus-, valvonta- ja säätelyjärjestelmiä pankki- ja vakuutusalalla sekä muilla finanssisektorin osa-alueilla.
11 Artikla
Liiketoimintayhteistyö
1. Sopimuspuolet, ottaen huomioon talouspolitiikkansa ja tavoitteensa, sopivat edistävänsä yhteistyötä kaikilla soveltuviksi katsotuilla elinkeinopolitiikan aloilla tavoitteena erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, kilpailukyvyn parantaminen muun muassa seuraavasti:
a) |
vaihtamalla tietoja ja kokemuksia pk-yritysten kilpailukykyä parantavien toimintaedellytysten luomisesta ja pk-yritysten perustamiseen liittyvistä menettelyistä; |
b) |
edistämällä talouden toimijoiden välisiä yhteyksiä ja yhteisiä investointeja sekä perustamalla yhteisyrityksiä ja yhteisiä tietoverkkoja etenkin käynnissä olevien ohjelmien puitteissa, |
c) |
helpottamalla rahoituksen saamista ja markkinointia, antamalla tietoja ja kannustamalla innovointiin; |
d) |
helpottamalla kummankin sopimuspuolen pk-yritysten toimintaa; |
e) |
edistämällä yritysten yhteiskunnallista vastuuta ja vastuullisuutta sekä vastuullista yritystoimintaa, myös kestävää kulutusta ja tuotantoa. |
2. Sopimuspuolet helpottavat kummankin sopimuspuolen yksityisten toimijoiden tällä alalla toteuttamaa yhteistyötä.
12 Artikla
Verotus
Vahvistaakseen ja edistääkseen taloudellista toimintaa ottaen samalla huomioon tarpeen luoda tarkoituksenmukainen sääntelykehys sopimuspuolet tunnustavat avoimuuden, tietojenvaihdon ja oikeudenmukaisen verokilpailun periaatteet verotuksen alalla ja sitoutuvat noudattamaan niitä. Tätä varten sopimuspuolet toimivaltuuksiensa mukaisesti parantavat kansainvälistä yhteistyötä verotuksen alalla, helpottavat lainmukaisten verotulojen keräämistä ja kehittävät toimenpiteitä edellä mainittujen periaatteiden tehokkaan noudattamisen varmistamiseksi.
13 Artikla
Tulliasiat
Sopimuspuolet tekevät tulliasioissa kahden- ja monenvälistä yhteistyötä. Tätä varten ne etenkin vaihtavat kokemuksia ja selvittävät mahdollisuuksia yksinkertaistaa menettelyjä, lisätä avoimuutta ja kehittää yhteistyötä. Ne pyrkivät myös näkökantojen lähentämiseen ja yhteiseen toimintaan asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla.
14 Artikla
Kilpailupolitiikka
1. Sopimuspuolet edistävät taloudellisessa toiminnassa rehellistä kilpailua panemalla kilpailua koskevat lakinsa ja asetuksensa kaikilta osin täytäntöön.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi ja kilpailunvastaista toimintaa koskevasta yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä:
a) |
tunnustamalla kilpailulainsäädännön ja kilpailuviranomaisten merkityksen ja pyrkimällä lainsäädännön proaktiiviseen täytäntöönpanoon oikeudenmukaisen kilpailuympäristön luomiseksi; |
b) |
vaihtamalla tietoja ja lisäämällä yhteistyötä kilpailuviranomaisten välillä. |
15 Artikla
Tietoyhteiskunta
1. Sopimuspuolet, jotka tunnustavat tieto- ja viestintätekniikoiden olevan keskeisessä asemassa nyky-yhteiskunnassa ja ehdottoman tärkeitä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, sopivat tämän alan politiikkojaan koskevasta näkemystenvaihdosta.
2. Tämän alan yhteistyössä keskitytään muun muassa:
a) |
vaihtamaan näkemyksiä tietoyhteiskunnan eri näkökohdista, etenkin sähköistä viestintää koskevasta politiikasta ja sääntelystä, mukaan lukien yleispalvelu, lupien myöntäminen ja yleisvaltuutukset, yksityisyyden ja henkilötietojen suoja sekä sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja tehokkuus; |
b) |
tutkimusverkostojen ja -palvelujen yhteenliitettävyyteen ja yhteentoimivuuteen, myös aluetasolla; |
c) |
uusien tieto- ja viestintätekniikoiden standardointiin ja levittämiseen; |
d) |
tutkimusyhteistyön edistämiseen sopimuspuolten välillä tieto- ja viestintätekniikan alalla; |
e) |
tieto- ja viestintätekniikoihin liittyviin turvallisuusnäkökohtiin, joihin kuuluvat verkon turvallisen käytön edistäminen, tietoverkkorikollisuuden torjunta sekä tietotekniikan ja kaikenlaisten sähköisten viestintävälineiden väärinkäytön ehkäiseminen. |
3. Sopimuspuolet edistävät yritysten välistä yhteistyötä.
16 Artikla
Tiede ja teknologia
Sopimuspuolet edistävät, kehittävät ja helpottavat yhteistyötoimia tieteen ja teknologian aloilla rauhanomaisissa tarkoituksissa Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen välisen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaisesti.
17 Artikla
Energia
1. Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan tärkeyden taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja pyrkivät toimivaltansa rajoissa lisäämään yhteistyötä tällä alalla tarkoituksenaan:
a) |
monipuolistaa energiantuotantoa energiavarmuuden parantamiseksi ja kehittää uusia, kestäviä, innovatiivisia ja uusiutuvia energiamuotoja, joita ovat muun muassa biopolttoaineet ja biomassa, tuuli- ja aurinkoenergia sekä vesivoima; |
b) |
tukea politiikkojen kehittämistä, joiden tavoitteena on lisätä uusiutuvan energian kilpailukykyä; |
c) |
saavuttaa energian käytössä järkevä taso sekä tarjonnan että kysynnän suhteen edistämällä energiatehokkuutta energian tuotannossa, kuljetuksessa, jakelussa ja loppukäytössä; |
d) |
edistää kestävään energiantuotantoon ja energiatehokkuuteen tarkoitetun teknologian siirtoa; |
e) |
tehostaa kapasiteetin kehittämistä ja helpottaa investointeja energia-alalla ottaen huomioon avoimuutta, syrjimättömyyttä ja yhteensopivuutta markkinoiden kanssa koskevat periaatteet; |
f) |
edistää kilpailua energiamarkkinoilla; |
g) |
vaihtaa näkemyksiä maailmanlaajuisten energiamarkkinoiden kehityksestä, muun muassa sen vaikutuksista kehitysmaihin. |
2. Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät tarvittaessa edistämään seuraavia yhteistyötoimia erityisesti olemassa olevien alueellisten ja kansainvälisten foorumien kautta:
a) |
yhteistyö energiapolitiikan laadinnassa ja energiapolitiikkojen kannalta merkityksellisten tietojen vaihto; |
b) |
energiamarkkinoiden, -teollisuuden ja -teknologian tilannetta ja kehityssuuntauksia koskevien tietojen vaihto; |
c) |
yhteisten selvitysten ja tutkimusten toteuttaminen; |
d) |
kaupan ja investointien lisääminen energia-alalla. |
18 Artikla
Liikenne
1. Sopimuspuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä kaikilla merkityksellisillä liikennepolitiikan osa-alueilla, myös yhdennetyssä liikennepolitiikassa, parantaakseen tavaroiden ja matkustajien liikkuvuutta sekä edistääkseen meri- ja lentoliikenteen turvallisuutta ja turvaa, ympäristönsuojelua ja kuljetusjärjestelmiensä tehokkuutta.
2. Sopimuspuolten välisellä yhteistyöllä pyritään edistämään tällä alalla:
a) |
tietojenvaihtoa sopimuspuolten liikennepolitiikoista ja alan käytännöistä erityisesti kaupunki-, maaseutu-, sisävesi-, lento- ja meriliikenteen osalta, mukaan luettuna logistiikka ja multimodaalikuljetusverkkojen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus sekä teiden, rautateiden, satamien ja lentokenttien hallinnointi; |
b) |
vuoropuhelua ja yhteisiä toimia yhteisen edun mukaisilla aloilla lentoliikenteessä, mukaan luettuna yhteisymmärrys tietyistä lentoliikennepalvelujen näkökohdista ja suhteiden kehittämismahdollisuuksien selvittäminen, sekä tekninen ja sääntelyyn liittyvä yhteistyö sellaisilla aloilla kuin lentoturvallisuus, turvatoimet, ympäristö, lentoliikenteen hallinnointi, kilpailuoikeuden soveltaminen ja lentokuljetusalan taloudellinen sääntely tarkoituksin tukea sääntelyn lähentämistä ja liiketoiminnan esteiden poistamista. Sopimuspuolet selvittävät tältä pohjalta mahdollisuuksia kattavampaan yhteistyöhön siviili-ilmailun alalla; |
c) |
yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 'kuljetusalalla; |
d) |
yhteistyötä kansainvälisillä liikennefoorumeilla; |
e) |
turvatoimia, turvallisuutta ja pilaantumisen ehkäisemistä koskevien vaatimusten täytäntöönpanoa erityisesti meri- ja lentoliikenteen aloilla molempia sopimuspuolia sitovien, asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti sekä asianomaisilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävää kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseen tähtäävää yhteistyötä. |
3. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä maailmanlaajuisen siviilisatelliittinavigoinnin alalla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välillä tehdyn maailmanlaajuista siviilisatelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen mukaisesti.
19 Artikla
Meriliikennepolitiikka
1. Sopimuspuolet sitoutuvat pyrkimään tavoitteeseen saada aikaan kaupallisin perustein tapahtuvaan reiluun kilpailuun perustuva rajoittamaton pääsy kansainvälisille meriliikennemarkkinoille ja meriliikenteeseen tämän artiklan määräysten mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi sopimuspuolet:
a) |
eivät sisällytä tuleviin, kolmansien maiden kanssa merikuljetuspalveluista tehtäviin kahdenvälisiin sopimuksiin lastinjakojärjestelyitä, kuivan ja nestemäisen irtolastin kuljetukset ja linjaliikenne mukaan luettuna, eivätkä ota käyttöön tällaisia lastinjakojärjestelyjä, jos niitä on aiemmissa kahdenvälisissä sopimuksissa; |
b) |
pidättäytyvät tämän sopimuksen tultua voimaan toteuttamasta hallinnollisia, teknisiä ja lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joiden seurauksena voisi olla niiden omien kansalaisten tai yritysten ja toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten erilainen kohtelu kansainvälisiin merikuljetuksiin liittyvässä palvelujen tarjonnassa; |
c) |
sitoutuvat olemaan kohtelematta huonommin toisen sopimuspuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimiä aluksia kuin omiaan kun on kyseessä pääsy kansainväliselle kaupalle avoinna oleviin satamiin, satamien infrastruktuurin ja oheispalveluiden käyttö sekä näihin toimintoihin liittyvät maksut, tullipalvelut sekä ankkuripaikan ja lastaus- ja purkauspalveluiden tarjoaminen; |
d) |
sallivat toisen sopimuspuolen varustamojen pitää kaupallista toimipaikkaa alueellaan harjoittaakseen varustamoasiamiestoimintaa sijoittautumis- ja toimintaedellytyksin, jotka eivät ole huonompia kuin sopimuspuolen omille yrityksille taikka, jos ne ovat paremmat, jonkun kolmannen maan yritysten tytäryhtiöille tai sivuliikkeille myönnetyt edellytykset. |
3. Tässä artiklassa pääsyllä kansainvälisille meriliikennemarkkinoille tarkoitetaan muun muassa kunkin sopimuspuolen kansainvälisten merikuljetusten tarjoajien oikeutta järjestää ovelta ovelle -kuljetuspalveluja, joihin liittyy merikuljetusosuus, ja oikeutta tätä varten tehdä sopimus suoraan muita kuljetusmuotoja kuin merikuljetuksia tarjoavien paikallisten tarjoajien kanssa toisen sopimuspuolen alueella rajoittamatta kyseisillä muilla kuljetusmuodoilla tapahtuviin tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksiin liittyvien kansalaisuutta koskevien rajoitusten soveltamista.
4. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan Euroopan unionin yrityksiin ja Korean yrityksiin. Määräyksiä sovelletaan myös varustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet Euroopan unionin tai Korean tasavallan alueen ulkopuolelle, mutta joissa määräysvaltaa käyttävät jonkin jäsenvaltion tai Korean tasavallan kansalaiset, jos kyseisten varustamojen alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Korean tasavallassa asianomaisen lainsäädännön mukaisesti.
5. Varustamoasiamiestoiminnan aloittamisesta Euroopan unionissa ja Korean tasavallassa sovitaan tarvittaessa erityissopimuksilla.
6. Sopimuspuolet käyvät vuoropuhelua meriliikennepolitiikan alalla.
20 Artikla
Kuluttajapolitiikka
Sopimuspuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä kuluttajapolitiikan alalla kuluttajansuojan korkean tason turvaamiseksi. Sopimuspuolet sopivat, että tämän alan yhteistyössä voidaan mahdollisuuksien mukaan:
a) |
yhdenmukaistaa sopimuspuolten kuluttajalainsäädäntöjä kaupan esteiden välttämiseksi samalla varmistaen kuluttajansuojan korkea taso; |
b) |
edistää tietojenvaihtoa kuluttajajärjestelmistä ja kuluttajalainsäädännöstä, kulutustavaroiden turvallisuudesta, kuluttajalainsäädännön täytäntöönpanosta, kuluttajien valistamisesta ja vaikutusmahdollisuuksista sekä kuluttajien oikeussuojasta; |
c) |
edistää riippumattomien kuluttajajärjestöjen samoin kuin kuluttajien edustajien välisten yhteyksien kehittämistä. |
V OSASTO
YHTEISTYÖ KESTÄVÄN KEHITYKSEN ALALLA
21 Artikla
Terveys
1. Sopimuspuolet sopivat edistävänsä keskinäistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa terveyden alalla ja rajatylittävien terveysongelmien tehokasta hallintaa.
2. Sopimuspuolet pyrkivät edistämään tietojenvaihtoa ja keskinäistä yhteistyötä muun muassa seuraavasti:
a) |
tietojenvaihto tartuntatautien, kuten influenssapandemioiden, seurannasta, ennakkovaroituksista ja vastatoimenpiteistä; |
b) |
tietojenvaihto terveydenhuoltostrategioista ja kansanterveyssuunnitelmista; |
c) |
tietojenvaihto terveydenedistämispolitiikoista, kuten tupakoinninvastaisista kampanjoista, lihavuuden ehkäisystä ja taudintorjunnasta; |
d) |
tietojenvaihto mahdollisuuksien mukaan lääkkeiden turvallisuutta ja hyväksymistä koskevista asioista; |
e) |
tietojenvaihto mahdollisuuksien mukaan ja yhteinen tutkimustyö elintarviketurvallisuuden alalla käsittäen muun muassa elintarvikkeita koskevat lait ja asetukset, varoitukset jne.; |
f) |
yhteistyö tutkimuksen ja kehityksen alalla muun muassa kehittyneisiin hoitomuotoihin ja innovatiivisiin harvinaislääkkeisiin liittyvissä asioissa; |
g) |
sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvä tietojenvaihto ja yhteistyö. |
3. Sopimuspuolet pyrkivät edistämään sellaisten kansainvälisten terveysalan sopimusten täytäntöönpanoa kuin kansainvälinen terveyssäännöstö ja tupakoinnin torjuntaa koskeva puitesopimus.
22 Artikla
Työllisyys- ja sosiaaliasiat
1. Sopimuspuolet sopivat lisäävänsä yhteistyötä työllisyys- ja sosiaaliasioissa, myös globalisaation ja väestörakenteen muutoksen yhteydessä. Ne pyrkivät edistämään yhteistyötä sekä tietojen ja kokemusten vaihtoa työllisyys- ja työvoimakysymyksissä. Yhteistyöaloja voivat olla alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sosiaalinen integroituminen, sosiaaliturvajärjestelmät, osaamisen elinikäinen kehittäminen, työterveys ja työsuojelu, sukupuolten tasa-arvo ja ihmisarvoinen työ.
2. Sopimuspuolet vahvistavat, että on tarpeen tukea globalisaatioprosessia, joka hyödyttää kaikkia, ja edistää täyttä ja tuottavaa työllisyyttä sekä ihmisarvoista työtä olennaisena osana kestävää kehitystä ja köyhyyden vähentämistä.
3. Sopimuspuolet vahvistavat sitoumuksensa kunnioittaa, edistää ja noudattaa kansainvälisesti tunnustettuja työ- ja sosiaalinormeja, jotka on vahvistettu erityisesti työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevassa ILOn julistuksessa.
4. Yhteistyömuotoihin voivat sisältyä muun muassa erityisohjelmat ja -hankkeet yhteisen sopimuksen mukaisesti sekä vuoropuhelu, kahden- tai monenvälinen yhteistyö ja aloitteet yhteisen edun mukaisissa asioissa.
23 Artikla
Ympäristö ja luonnonvarat
1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että luonnonvaroja ja biologista monimuotoisuutta on suojeltava ja hallinnoitava kestävällä tavalla, sillä ne ovat nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien kehityksen perusta.
2. Sopimuspuolet pyrkivät jatkamaan ja vahvistamaan yhteistyötään ympäristönsuojelun alalla, myös alueellisella tasolla, erityisesti seuraavilla osa-alueilla:
a) |
ilmastonmuutos ja energiatehokkuus; |
b) |
ympäristötietoisuus; |
c) |
osallistuminen monenvälisiin ympäristösopimuksiin, joita ovat muun muassa biologista monimuotoisuutta ja bioturvallisuutta koskevat sopimukset ja villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus, ja niiden täytäntöönpano; |
d) |
ympäristöteknologioiden, -tuotteiden ja -palvelujen edistäminen, mukaan luettuina ympäristöasioiden hallintajärjestelmät ja ympäristömerkinnät; |
e) |
vaarallisten aineiden sekä vaarallisten jätteiden ja muunlaisten jätteiden rajat ylittävän laittoman kuljetuksen estäminen; |
f) |
rannikko- ja meriympäristön suojelu sekä saastumisen ja pilaantumisen valvonta; |
g) |
paikallistason osallistuminen ympäristönsuojeluun keskeisenä osana kestävää kehitystä; |
h) |
maaperä ja maankäytön suunnittelu; |
i) |
tietojen, asiantuntemuksen ja käytäntöjen vaihto. |
3. Sopimuspuolet ottavat asiaankuuluvalla tavalla huomioon kestävän kehityksen huippukokouksen tulokset ja asiaankuuluvien monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon.
24 Artikla
Ilmastonmuutos
1. Sopimuspuolet tunnustavat ilmastonmuutoksesta kaikille aiheutuvan maailmanlaajuisen uhan ja tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin päästöjen leikkaamiseksi, jotta kasvihuonekaasujen pitoisuudet ilmakehässä vakiinnutetaan tasolle, jolla vältetään ihmisen toiminnasta aiheutuvat vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään. Sopimuspuolet lisäävät yhteistyötään tällä alalla toimivaltansa rajoissa ja rajoittamatta keskustelua ilmastonmuutoksesta muilla foorumeilla, kuten ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) yhteydessä. Tällaisella yhteistyöllä pyritään:
a) |
torjumaan ilmastonmuutosta yleistavoitteena siirtyä nopeasti vähähiilisiin yhteiskuntiin toteuttamalla kansallisella tasolla tarkoituksenmukaisia hillitsemis- ja sopeuttamistoimia; |
b) |
edistämään resurssien tehokasta käyttöä muun muassa rohkaisemalla parhaiden saatavilla olevien ja taloudellisesti kannattavien vähähiilisten tekniikoiden laajaa käyttöä ja hillitsemis- ja sopeuttamistoimiin liittyvien normien noudattamista; |
c) |
vaihtamaan asiantuntemusta ja tietoja kauppajärjestelmien hyödyistä ja rakenteista; |
d) |
lisäämään julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusvälineitä, mukaan luettuina markkinamekanismit ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joilla voitaisiin tehokkaasti tukea toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi; |
e) |
tekemään yhteistyötä vähähiilisen teknologian tutkimuksen, kehittämisen, levittämisen, käyttöönoton ja siirron alalla kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi talouskasvua vaarantamatta; |
f) |
vaihtamaan tarvittaessa kokemuksia ja asiantuntemusta kasvihuonekaasujen vaikutusten seurannassa ja tutkimuksessa sekä hillitsemiseen ja sopeutumiseen tähtäävien ohjelmien laadinnassa; |
g) |
tukemaan tarvittaessa kehitysmaiden hillitsemis- ja sopeuttamistoimia muun muassa Kioton pöytäkirjan joustomekanismein. |
2. Tätä varten sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä vuoropuhelua ja yhteistyötä poliittisella ja teknisellä tasolla.
25 Artikla
Maatalous, maaseudun kehittäminen ja metsätalous
Sopimuspuolet sopivat edistävänsä maatalouteen, maaseudun kehittämiseen ja metsätalouteen liittyvää yhteistyötä. Sopimuspuolet vaihtavat tietoja ja kehittävät yhteistyötä erityisesti seuraavilla aloilla:
a) |
maa- ja metsätalouspolitiikka sekä maa- ja metsätalouden yleiset kansainväliset näkymät; |
b) |
maantieteellisten merkintöjen rekisteröinti ja suoja; |
c) |
luonnonmukainen tuotanto; |
d) |
maa- ja metsätalousalan tutkimus; |
e) |
maaseudun kehittämispolitiikka ja erityisesti maatalouden alojen monipuolistaminen ja uudelleenjärjestely; |
f) |
kestävä maa- ja metsätalous sekä ympäristövaatimusten sisällyttäminen maatalouspolitiikkaan; |
g) |
maatalouden, metsätalouden ja ympäristön sekä maaseudun kehittämispolitiikan väliset yhteydet; |
h) |
elintarvikkeina käytettävien maataloustuotteiden myynninedistämistoimet; |
i) |
kestävä metsänhoito metsien häviämisen estämiseksi ja uusien metsäalojen luomiseksi, mukaan luettuna niiden kehitysmaiden etujen huomioon ottaminen, joista puutavara on peräisin. |
26 Artikla
Meret ja kalastus
Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä meriä ja kalastusta koskevissa asioissa sekä kahdenvälisellä että monenvälisellä tasolla erityisesti merten ja kalastuksen kestävän ja vastuullisen kehityksen ja hallinnoinnin tukemiseksi. Yhteistyöaloihin voi kuulua:
a) |
tietojenvaihto; |
b) |
tuki kestävälle ja vastuulliselle pitkän aikavälin meri- ja kalastuspolitiikalle, mukaan luettuna rannikon ja meren luonnonvarojen suojelu ja hoito; |
c) |
toimien tukeminen laittomien, ilmoittamattomien ja sääntelemättömien kalastuskäytäntöjen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. |
27 Artikla
Kehitysapu
1. Sopimuspuolet sopivat vaihtavansa tietoja kehitysapupolitiikoistaan tarkoituksenaan aloittaa säännöllinen vuoropuhelu näiden politiikkojen tavoitteista ja sopimuspuolten kolmansissa maissa toteuttamista kehitysapuohjelmista. Sopimuspuolet tutkivat, missä määrin laajempi yhteistyö on mahdollista kyseisten ohjelmien täytäntöönpanoon sovellettavien sopimuspuolten lainsäädäntöjen ja edellytysten mukaisesti.
2. Sopimuspuolet vahvistavat sitoutumisensa kehitysavun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annettuun Pariisin julistukseen ja sopivat lujittavansa yhteistyötä kehityksen edistämiseksi.
VI OSASTO
YHTEISTYÖ KOULUTUKSEN JA KULTTUURIN ALOILLA
28 Artikla
Kulttuuriin, tiedotukseen, viestintään, audiovisuaaliseen alaan ja tiedotusvälineisiin liittyvä yhteistyö
1. Sopimuspuolet sopivat edistävänsä yhteistyötä keskinäisen ymmärtämyksen ja kulttuuriensa tuntemuksen lisäämiseksi.
2. Sopimuspuolet pyrkivät toteuttamaan tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä kulttuurivaihdon edistämiseksi ja käynnistämään yhteisiä aloitteita tällä alalla.
3. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla, esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestössä (Unesco) jaASEM:ssa, yhteisiin tavoitteisiin pyrkimiseksi ja kulttuurin monimuotoisuuden edistämiseksi noudattaen Unescon yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä.
4. Sopimuspuolet harkitsevat keinoja vaihdon, yhteistyön ja vuoropuhelun edistämiseksi asiaankuuluvien instituutioiden välillä audiovisuaali- ja tiedotusvälineiden alalla.
29 Artikla
Koulutus
1. Sopimuspuolet tunnustavat koulutuksen keskeisen merkityksen maailmanlaajuiseen tietopohjaiseen talouteen osallistumaan kykenevien henkilöresurssien kehittymiselle sekä sen, että yhteistyö koulutuksen alalla on niiden yhteinen etu.
2. Sopimuspuolet sitoutuvat yhteisten etujensa ja kukin koulutuspolitiikkansa tavoitteiden mukaisesti tukemaan yhteisesti sopivia yhteistyötoimia koulutuksen ja nuorison aloilla painottaen erityisesti korkeakoulutusta. Yhteistyömuotoja voivat olla erityisesti:
a) |
yhteistyöhankkeiden tukeminen Euroopan unionin ja Korean tasavallan koulutuslaitosten välillä tavoitteena edistää opetussuunnitelmien kehittämistä, yhteisiä opinto-ohjelmia ja opiskelijoiden liikkuvuutta; |
b) |
vuoropuhelu, tutkimukset ja tietojen ja asiantuntemuksen vaihto koulutuspolitiikan alalla; |
c) |
opiskelijoiden, korkeakoulujen opetus- ja hallintohenkilöstön sekä nuorisotyöntekijöiden vaihdon edistäminen muun muassa Erasmus Mundus -ohjelman kautta; |
d) |
yhteistyö yhteisen edun mukaisilla koulutuksen osa-alueilla. |
VII OSASTO
YHTEISTYÖ OIKEUDEN, VAPAUDEN JA TURVALLISUUDEN ALALLA
30 Artikla
Oikeusvaltioperiaate
Yhteistyössään oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alalla sopimuspuolet pyrkivät erityisesti edistämään oikeusvaltioperiaatetta, johon kuuluvat oikeuslaitoksen riippumattomuus, oikeuden saatavuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
31 Artikla
Oikeudellinen yhteistyö
1. Sopimuspuolet sopivat kehittävänsä siviili- ja kauppaoikeuden alan yhteistyötä erityisesti siviilioikeudellista yhteistyötä koskevien monenvälisten yleissopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon osalta, mukaan luettuna kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin yleissopimukset kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön ja kansainvälisten oikeudenkäyntien alalla sekä lastensuojelun alalla.
2. Sopimuspuolet sopivat helpottavansa ja edistävänsä välimiesratkaisuja siviili- ja kauppaoikeuden alan riita-asioissa sovellettavien kansainvälisten välineiden mukaisesti aina kun se on mahdollista.
3. Rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön osalta sopimuspuolet pyrkivät kehittämään keskinäiseen oikeusapuun ja luovuttamiseen liittyviä järjestelyjä. Tähän kuuluu tarvittaessa liittyminen Yhdistyneiden kansakuntien asiaa koskeviin kansainvälisiin välineisiin, mukaan lukien tämän sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettu Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussääntö, ja niiden täytäntöönpano.
32 Artikla
Henkilötietojen suoja
1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä parantaakseen henkilötietojen suojaa sellaisten korkeimpien kansainvälisten normien tasoiseksi, jotka sisältyvät tietokoneistettujen henkilötiedostojen sääntelyä koskeviin Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivoihin (YK:n yleiskokouksen 14 päivänä joulukuuta 1990 antama päätöslauselma 45/95).
2. Henkilötietojen suojan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa tietojen ja asiantuntemuksen vaihto.
33 Artikla
Muuttoliike
1. Sopimuspuolet sopivat tiivistävänsä ja lisäävänsä yhteistyötä laittoman muuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan aloilla sekä muuttokysymysten sisällyttämisessä maahanmuuttajien lähtöalueiden sosiaalis-taloudellisiin kehitysstrategioihin.
2. Sopimuspuolet sopivat ottavansa laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi tehtävän yhteistyön puitteissa takaisin toisen sopimuspuolen alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa. Sopimuspuolet antavat kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyystodistukset tätä varten. Kun henkilön kansalaisuudesta on epäselvyyttä, sopimuspuolet sopivat niiden kansalaisiksi väitettyjen henkilöiden tunnistamisesta.
3. Sopimuspuolet pyrkivät tekemään tarvittaessa sopimuksen, jolla säännellään niiden kansalaisten takaisinottoa koskevia erityisiä velvollisuuksia. Tässä yhteydessä käsitellään myös muiden maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä koskevia ehtoja.
34 Artikla
Laittomien huumausaineiden torjunta
1. Sopimuspuolet pyrkivät lakiensa ja asetustensa mukaisesti vähentämään laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää sekä niiden vaikutuksia huumausaineiden käyttäjiin ja koko yhteiskuntaan ja estämään tehokkaammin huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutuminen. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden tähän tavoitteeseen tähtäävässä yhteistyössä sovelletaan kattavaa ja tasapainoista lähestymistapaa sekä laillista markkinoiden sääntelyä, tehokkaita toimia ja koordinointia toimivaltaisten viranomaisten välillä, mukaan luettuina terveys-, koulutus-, sosiaali-, lainvalvonta- ja oikeusviranomaiset.
2. Sopimuspuolet sopivat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista yhteistyötavoista. Toimien perustana ovat yhteisesti sovitut periaatteet, jotka ovat alan kansainvälisten yleissopimusten ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen huumausaineita käsitelleen 20. erityisistunnon kesäkuussa 1998 antamien poliittisen julistuksen ja huumausaineiden kysynnän vähentämisen suuntaa-antavia periaatteita koskevan erityisen julistuksen mukaiset.
35 Artikla
Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta
Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja toimivansa järjestäytyneen rikollisuuden, talousrikollisuuden, korruption, väärentämisen ja laittoman liiketoiminnan torjumiseksi täyttämällä kaikilta osin voimassa olevat keskinäiset kansainväliset velvoitteensa tällä alalla myös mitä tulee yhteistyöhön korruption avulla saadun omaisuuden tai saatujen varojen takaisinsaamiseksi. Sopimuspuolet edistävät kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen sekä korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa.
36 Artikla
Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta
1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tarvitaan toimintaa ja yhteistyötä, jolla estetään niiden rahoitusjärjestelmien käyttö kaikenlaisesta rikollisesta toiminnasta kuten huumausaineiden kaupasta ja korruptiosta saatavaan tuottoon liittyvään rahanpesuun ja terrorismin rahoittamiseen. Tällainen yhteistyö kattaa myös rikoksista saatavaan tuottoon perustuvan omaisuuden ja perustuvien varojen takaisinsaamisen.
2. Sopimuspuolet voivat vaihtaa asiaan liittyviä tietoja lainsäädäntönsä mukaisesti ja soveltaa alalla toimivien asiaankuuluvien kansainvälisten elinten, kuten rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF), hyväksymiä normeja vastaavia asianmukaisia normeja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi.
37 Artikla
Tietoverkkorikollisuuden torjunta
1. Sopimuspuolet lujittavat yhteistyötä korkeateknologiaan liittyvien rikosten, tietoverkkorikosten ja sähköisten rikosten sekä terrorististen sisältöjen internetissä levittämisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi vaihtamalla tietoja ja käytännön kokemuksia kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja velvollisuuksiensa rajoissa.
2. Sopimuspuolet vaihtavat tietoja tietoverkkorikoksiin erikoistuneiden tutkijoiden koulutuksesta, tietoverkkorikollisuuden tutkinnasta sekä digitaalisesta forensisesta tieteestä.
38 Artikla
Lainvalvontayhteistyö
Sopimuspuolet sopivat lainvalvontaviranomaisten, -virastojen ja -yksiköiden välisestä yhteistyöstä sekä osallistumisesta molempia sopimuspuolia koskettavien kansainvälisten rikosuhkien torjuntaan. Lainvalvontaviranomaisten, -virastojen ja -yksiköiden yhteistyöhön voi sisältyä keskinäisen tutkinta-avun antaminen, tietojen jakaminen tutkintatekniikoista, yhteisen koulutuksen järjestäminen lainvalvontahenkilöstölle sekä muuntyyppinen yhteistoiminta ja apu, josta sopimuspuolet sopivat keskenään.
VIII OSASTO
YHTEISTYÖ MUILLA ALOILLA
39 Artikla
Matkailu
Sopimuspuolet sitoutuvat aikaansaamaan yhteistyön matkailun alalla lisätäkseen keskinäistä ymmärtämystä ja edistääkseen matkailun tasapainoista ja kestävää kehitystä.
Yhteistyömuotoja voivat olla erityisesti:
a) |
tietojenvaihto yhteisen edun mukaisista matkailuun liittyvistä asioista; |
b) |
matkailutapahtumien järjestäminen; |
c) |
matkailuvaihto; |
d) |
kulttuuriperinnön suojeluun ja hallinnointiin liittyvä yhteistyö; |
e) |
matkailun hallinnointiin liittyvä yhteistyö. |
40 Artikla
Kansalaisyhteiskunta
Sopimuspuolet tunnustavat järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolin tämän sopimuksen mukaisessa vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessissa ja sen mahdollisen osallistumisen tähän prosessiin ja sopivat edistävänsä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää todellista vuoropuhelua ja sen tosiasiallista osallistumista.
41 Artikla
Julkishallinto
Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia ja parhaita käytäntöjä julkishallinnon nykyaikaistamisesta aikaisempien toimien pohjalta muun muassa seuraavilla aloilla:
a) |
organisatorisen tehokkuuden parantaminen; |
b) |
hallintoelinten palvelutarjonnan tehostaminen; |
c) |
julkisten resurssien avoimen hallinnoinnin ja vastuullisuuden varmistaminen; |
d) |
lainsäädäntökehyksen ja institutionaalisen kehyksen parantaminen; |
e) |
politiikan suunnittelu ja täytäntöönpano. |
42 Artikla
Tilastot
1. Sopimuspuolet kehittävät ja lujittavat yhteistyötään tilastoihin liittyvissä kysymyksissä ja edistävät näin pitkän aikavälin tavoitetta tuottaa oikea-aikaisesti kansainvälisesti vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja. Kestävien, tehokkaiden ja ammatillisesti riippumattomien tilastointijärjestelmien odotetaan tuottavan sopimuspuolten kansalaisten, yritysten ja päättäjien tarvitsemia tietoja, jotta nämä pystyvät tekemään tosiasioihin perustuvia päätöksiä. Sopimuspuolet muun muassa vaihtavat tietoja ja asiantuntemusta ja kehittävät yhteistyötä aiemmin saatujen kokemusten pohjalta.
Yhteistyöllä pyritään:
a) |
molempien sopimuspuolten tilastointijärjestelmien asteittaiseen yhdenmukaistamiseen; |
b) |
sopimuspuolten välisen tietojenvaihdon tarkentamiseen asiaankuuluvien kansainvälisten metodiikkojen soveltaminen huomioon ottaen; |
c) |
tilastotyöntekijöiden ammatillisten valmiuksien parantamiseen, jotta he voivat soveltaa asiaankuuluvia tilastostandardeja; |
d) |
edistämään kokemusten vaihtoa sopimuspuolten välillä tilastollisen osaamisen kehittämisestä. |
2. Yhteistyömuotoihin voi sisältyä muun muassa erityisohjelmia ja -hankkeita yhteisen sopimuksen mukaisesti sekä kahden- tai monenvälinen vuoropuhelu, yhteistyö ja aloitteet yhteisen edun mukaisissa asioissa.
IX OSASTO
INSTITUTIONAALINEN KEHYS
43 Artikla
Muut sopimukset
1. Kumotaan Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen kauppaa ja yhteistyötä koskeva puitesopimus, joka allekirjoitettiin Luxemburgissa 28 päivänä lokakuuta 1996 ja joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001.
2. Tällä sopimuksella päivitetään ja korvataan edellä mainittu sopimus. Viittauksia edellä mainittuun sopimukseen kaikissa muissa sopimuspuolten välisissä sopimuksissa pidetään viittauksina tähän sopimukseen.
3. Sopimuspuolet voivat täydentää tätä sopimusta tekemällä erityissopimuksia millä tahansa tämän sopimuksen kattamalla yhteistyön alalla. Tällaiset erityissopimukset ovat erottamaton osa tällä sopimuksella säänneltyjä yleisiä kahdenvälisiä suhteita, ja ne muodostavat osan yhteisestä institutionaalisesta kehyksestä.
4. Samoin voimassa olevia sopimuksia, jotka koskevat tämän sopimuksen alaan kuuluvia tiettyjä yhteistyön aloja, pidetään osana tällä sopimuksella säänneltyjä yleisiä kahdenvälisiä suhteita ja osana yhteistä institutionaalista kehystä.
44 Artikla
Sekakomitea
1. Sopimuspuolet perustavat tämän sopimuksen mukaisesti sekakomitean, joka koostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan komission edustajista sekä Korean tasavallan edustajista.
2. Sekakomiteassa käydään neuvotteluja tämän sopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi, sopimuksen yleisten tavoitteiden edistämiseksi, yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseksi suhteissa ja sopimuspuolten välisten muiden sopimusten moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
3. Sekakomitean tehtävänä on:
a) |
varmistaa tämän sopimuksen moitteeton toiminta; |
b) |
seurata sopimuspuolten välisten laaja-alaisten suhteiden kehittymistä; |
c) |
pyytää tarvittaessa tietoja muiden yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvien sopimusten nojalla perustetuilta komiteoilta tai muilta elimiltä ja tarkastella niiden toimittamia kertomuksia; |
d) |
vaihtaa näkemyksiä ja tehdä ehdotuksia yhteisen edun mukaisista asioista, tulevat toimet ja niiden toteuttamiseen käytettävissä olevat resurssit mukaan luettuina; |
e) |
vahvistaa painopisteet tämän sopimuksen tavoitteisiin nähden; |
f) |
etsiä asianmukaisia menetelmiä estääkseen ongelmien syntymisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla; |
g) |
ratkaista tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta mahdollisesti aiheutuvat erimielisyydet konsensusperiaatetta noudattaen 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
h) |
tutkia kaikki jonkin sopimuspuolen esittämät tiedot velvoitteiden täyttämättä jättämisestä ja käydä toisen sopimuspuolen kanssa neuvotteluja molempien sopimuspuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytämiseksi 45 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
4. Sekakomitea kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa vuorotellen Brysselissä ja Soulissa. Komitean erityiskokouksia järjestetään jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli. Komitea kokoontuu normaalisti ylempien virkamiesten tasolla.
45 Artikla
Täytäntöönpanoa koskevat säännöt
1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tämän sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi tarvittavat yleiset ja erityiset toimenpiteet ja varmistavat, että ne toimivat tässä sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti.
2. Täytäntöönpano perustuu konsensusperiaatteeseen ja vuoropuheluun. Jos tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta on kuitenkin eriäviä näkemyksiä, jompikumpi sopimuspuoli toimittaa asian sekakomitean käsiteltäväksi.
3. Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on jättänyt täyttämättä tämän sopimuksen mukaiset velvoitteensa, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Erityisen kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta sopimuspuolen on tätä ennen esitettävä kaikki tarvittavat tiedot sekakomitealle, jotta se voi tutkia tilanteen perusteellisesti. Sopimuspuolten on neuvoteltava sekakomiteassa, ja jos molemmat sopimuspuolet pääsevät siitä sopimukseen, sekakomitean nimeämä välittäjä voi helpottaa näitä neuvotteluja.
4. Jos kyseessä on erityisen kiireellinen tapaus, toimenpiteestä on ilmoitettava välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Neuvotteluja käydään enintään kahdenkymmenen (20) päivän ajan toisen sopimuspuolen pyynnöstä. Toimenpidettä sovelletaan tämän ajanjakson jälkeen. Tässä tapauksessa toinen sopimuspuoli voi pyytää välimiesmenettelyä 46 artiklan mukaisesti toimenpiteeseen liittyvän näkökohdan tai toimenpiteen perusteen tarkastelemiseksi.
46 Artikla
Välimiesmenettely
1. Välityslautakuntaan kuuluu kolme (3) välimiestä. Kumpikin sopimuspuoli nimittää yhden välimiehen ja sekakomitea nimittää tarvittaessa kolmannen välimiehen neljäntoista (14) päivän kuluessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä välimiesmenettelyä varten. Sopimuspuoli ilmoittaa välittömästi kirjallisesti diplomaattiteitse toiselle sopimuspuolelle välimiehen nimittämisestä. Välimiehet tekevät päätöksensä äänten enemmistöllä. Välimiehet yrittävät päästä päätökseen mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään kolmen (3) kuukauden kuluttua välimiesten nimittämispäivästä. Sekakomitea sopii yksityiskohtaisista menettelyistä, jotta välimiesmenettely saadaan käytyä nopeasti.
2. Kummankin riidan osapuolen on toteutettava välimiesten päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet. Välimiesten on pyydettäessä annettava suosituksia päätöksensä täytäntöönpanosta siten, että tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien ja velvoitteiden välinen tasapaino saadaan palautettua.
X OSASTO
LOPPUMÄÄRÄYKSET
47 Artikla
Määritelmä
Tässä sopimuksessa ’sopimuspuolilla’ tarkoitetaan Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita, kutakin toimivaltansa mukaisesti, sekä Korean tasavaltaa.
48 Artikla
Kansallinen turvallisuus ja tietojen luovuttaminen
Minkään tässä sopimuksessa ei katsota edellyttävän sopimuspuolen antavan tietoja, joiden luovuttamisen se katsoo olevan keskeisten turvallisuusetujensa vastaista.
49 Artikla
Voimaantulo, kesto ja voimassaolon päättyminen
1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä tarkoitusta varten tarvittavien oikeudellisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen voimaantuloon asti. Väliaikainen soveltaminen alkaa sitä päivää seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.
3. Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti aikomuksestaan irtisanoa tämä sopimus. Irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua tästä ilmoituksesta.
50 Artikla
Ilmoitukset
Sopimuksen 49 artiklan mukaiset ilmoitukset tehdään Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja vastaavasti Korean tasavallan ulkoasiain- ja kauppaministeriölle.
51 Artikla
Julistukset ja liitteet
Tämän sopimuksen julistukset ja liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
52 Artikla
Alueellinen soveltaminen
Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Korean tasavallan alueeseen.
53 Artikla
Todistusvoimaiset tekstit
Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja korean kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.
Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.
V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset
Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.
Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.
Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.
Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.
Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.
Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.
Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.
Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.
Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.
Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.
Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.
Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.
Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.
V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.
V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.
Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.
Voor het Koninkrijk België
Pour le Royaume de Belgique
Für das Königreich Belgien
Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
За Република България
Za Českou republiku
På Kongeriget Danmarks vegne
Für die Bundesrepublik Deutschland
Eesti Vabariigi nimel
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
Για την Ελληνική Δημοκρατία
Por el Reino de España
Pour la République française
Per la Repubblica italiana
Για την Κυπριακή Δημοκρατία
Latvijas Republikas vārdā
Lietuvos Respublikos vardu
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
A Magyar Köztársaság részéről
Għal Malta
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
Für die Republik Österreich
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
Pela República Portuguesa
Pentru România
Za Republiko Slovenijo
Za Slovenskú republiku
Suomen tasavallan puolesta
För Republiken Finland
För Konungariket Sverige
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
За Европейския сьюз
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
YHTEINEN TULKITSEVA JULISTUS 45 JA 46 ARTIKLASTA
Sopimuspuolet ovat demokratioita. Ne haluavat tehdä yhteistyötä edistääkseen yhteisiä arvojaan maailmassa. Tämä sopimus on osoitus niiden yhteisestä sitoutumisesta edistää demokratiaa, ihmisoikeuksia, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja terrorismin vastaista toimintaa kaikkialla maailmassa. Tämän sopimuksen täytäntöönpano sopimuspuolten välillä, joilla on yhteiset arvot, perustuu näin ollen vuoropuhelulle, keskinäiselle kunnioitukselle, tasavertaiselle kumppanuudelle, monenvälisyydelle, konsensusperiaatteelle ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamiselle.
Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen oikean tulkinnan ja käytännön soveltamisen varmistamiseksi 45 artiklan 3 kohdan ilmauksella ’tarvittavat toimenpiteet’ tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka ovat oikeasuhteisia tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämiseen nähden. Toimenpiteitä voidaan toteuttaa tämän sopimuksen tai yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvan erityissopimuksen suhteen. Ensisijaisesti on valittava sopimusten toimintaa vähiten haittaavia toimenpiteitä ja harkittava kotimaisia oikeussuojakeinoja, jos niitä on saatavilla.
Sopimuspuolet sopivat, että tämän sopimuksen oikean tulkinnan ja käytännön soveltamisen varmistamiseksi 45 artiklan 4 kohdan ilmauksella ’erityisen kiireelliset tapaukset’ tarkoitetaan jonkin sopimuspuolen suorittamaa sopimuksen olennaista rikkomista. Olennainen rikkominen on joko tämän sopimuksen hylkääminen kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen vastaisesti tai sopimuksen olennaisen osan erityisen vakava ja huomattava rikkominen. Sopimuspuolet arvioivat 4 artiklan 2 kohdan mahdollista olennaista rikkomista ottaen huomioon asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen virallisen kannan, jos sellainen on saatavissa.
Sopimuksen 46 artiklan osalta, mikäli toimenpiteitä on toteutettu jonkin yhteiseen institutionaaliseen kehykseen kuuluvan erityissopimuksen suhteen, erityissopimukseen mahdollisesti sisältyviä asiaankuuluvia riidanratkaisumenettelyjä sovelletaan välimieslautakunnan päätöksen täytäntöönpanomenettelyyn tapauksissa, joissa välimiehet päättävät, ettei toimenpide ollut perusteltu tai oikeasuhteinen.
EUROOPAN UNIONIN YKSIPUOLINEN JULISTUS 12 ARTIKLASTA
Jäsenvaltioiden täysivaltaiset edustajat ja Korean tasavallan täysivaltainen edustaja ottavat huomioon seuraavan yksipuolisen julistuksen:
Euroopan unioni ilmoittaa, että 12 artikla sitoo jäsenvaltioita vain siltä osin kuin ne ovat Euroopan unionin tasolla hyväksyneet kyseiset hyvää hallintotapaa koskevat periaatteet verotuksen alalla.
ASETUKSET
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/25 |
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 49/2013,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
tietyistä Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 1284/2009 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan 1 ja 2 kohdan,
ottaa huomioon Guinean tasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/638/YUTP muuttamisesta 26 päivänä lokakuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/665/YUTP (1),
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksella (EU) N:o 1284/2009 (2) otettiin käyttöön tiettyjä Guinean tasavaltaan kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä neuvoston yhteisen kannan 2009/788/YUTP (3) mukaisesti, koska turvallisuusjoukot olivat kohdistaneet väkivaltaisia tukahduttamistoimia poliittisiin mielenosoittajiin Conakryssa 28 päivänä syyskuuta 2009; mainittu yhteinen kanta on sittemmin kumottu ja korvattu neuvoston päätöksellä 2010/638/YUTP (4). |
(2) |
Neuvosto antoi 26 päivänä lokakuuta 2012 päätöksen 2012/665/YUTP, jolla muutettiin päätöstä 2010/638/YUTP puolustustarvikkeita ja sellaisia tarvikkeita, joita voitaisiin käyttää kansallisiin tukahduttamistoimiin, koskevien toimenpiteiden soveltamisalan osalta. |
(3) |
Tietyt näihin toimenpiteisiin liittyvät seikat kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, minkä vuoksi niiden täytäntöön panemiseksi tarvitaan unionin tason sääntelyä erityisesti sen varmistamiseksi, että talouden toimijat soveltavat niitä yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
(4) |
Asetus (EU) N:o 1284/2009 olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 1284/2009 seuraavasti:
1) |
Muutetaan 4 artikla seuraavasti:
|
2) |
Korvataan liite III tämän asetuksen liitteellä. |
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 299, 27.10.2012, s. 45.
(2) EUVL L 346, 23.12.2009, s. 26.
(3) EUVL L 281, 28.10.2009, s. 7.
(4) EUVL L 280, 26.10.2010, s. 10.
LIITE
”LIITE III
Verkkosivut, joilla on tiedot 4, 8 ja 9 artiklassa, 10 artiklan 1 kohdassa sekä 12 ja 17 artiklassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista, sekä osoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia varten
A. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset:
|
BELGIA http://www.diplomatie.be/eusanctions |
|
BULGARIA http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html |
|
TŠEKKI http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
|
TANSKA http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/ |
|
SAKSA http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
|
VIRO http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
|
IRLANTI http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519 |
|
KREIKKA http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html |
|
ESPANJA http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx |
|
RANSKA http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
|
ITALIA http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm |
|
KYPROS http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
|
LATVIA http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
|
LIETTUA http://www.urm.lt/sanctions |
|
LUXEMBURG http://www.mae.lu/sanctions |
|
UNKARI http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/ |
|
MALTA http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
|
ALANKOMAAT www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties |
|
ITÄVALTA http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
|
PUOLA http://www.msz.gov.pl |
|
PORTUGALI http://www.min-nestrangeiros.pt |
|
ROMANIA http://www.mae.ro/node/1548 |
|
SLOVENIA http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
|
SLOVAKIA http://www.foreign.gov.sk |
|
SUOMI http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
|
RUOTSI http://www.ud.se/sanktioner |
|
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA www.fco.gov.uk/competentauthorities |
B. Osoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia ja muita tietoja varten:
European Commission |
Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
EEAS 02/309 |
1049 Bruxelles/Brussel |
BELGIQUE/BELGIË”. |
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/29 |
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 50/2013,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 16 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 2 päivänä maaliskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 204/2011 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto antoi 2 päivänä maaliskuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 204/2011. |
(2) |
Neuvosto katsoo, että yhden yhteisön pitämiselle asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevassa luettelossa ei ole enää perusteita. |
(3) |
Yhtä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevasta luettelosta ja sisällytettävä kyseisen asetuksen liitteessä II olevaan luetteloon. |
(4) |
Asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteissä II ja III lueteltuihin tiettyihin henkilöihin liittyvät tiedot olisi päivitettävä. |
(5) |
Asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteet II ja III olisi näin ollen muutettava, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 58, 3.3.2011, s. 1.
LIITE
Muutetaan asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteet II ja III seuraavasti:
1) |
Liitteessä II
|
2) |
Liitteessä III
|
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/33 |
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 51/2013,
annettu 16 päivänä tammikuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 152/2009 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rehujen sisältämien eläinperäisten ainesosien määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (2) 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että eläinvalkuaisen käyttö märehtijöiden ruokinnassa on kielletty. Kieltoa on laajennettu siten, että se koskee myös muita eläimiä kuin märehtijöitä; lisäksi kieltoa on kyseisille eläimille syötettävien eläinperäisten tuotteiden osalta rajoitettu kyseisen asetuksen liitteen IV mukaisesti. |
(2) |
Muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 (3) 11 artiklan 1 kohdassa kielletään turkiseläimiä lukuun ottamatta maaeläinlajin ruokkiminen saman lajin eläinten ruhoista tai ruhonosista johdetulla käsitellyllä eläinvalkuaisella sekä viljeltyjen kalojen ruokkiminen samaa lajia olevien viljeltyjen kalojen ruumiista tai ruumiinosista johdetulla käsitellyllä eläinvalkuaisella. |
(3) |
Näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten 27 päivänä tammikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 152/2009 (4) liitteessä VI vahvistetaan rehujen sisältämien eläinperäisten ainesosien määritysmenetelmät rehujen virallista valvontaa varten. Mikroskooppinen menetelmä on tällä hetkellä ainoa validoitu menetelmä, jolla eläinvalkuaisen esiintyminen rehussa voidaan havaita; sillä pystytään erottamaan toisistaan maaeläimistä peräisin olevien ainesosien esiintyminen ja kaloista peräisin olevien ainesosien esiintyminen; sillä ei kuitenkaan voida kvantifioida riittävän tarkasti eläinperäisten ainesosien määrää rehussa, ja sen vuoksi sitä ei pitäisi käyttää tähän tarkoitukseen. |
(4) |
EU:n vertailulaboratorio on validoinut uuden polymeraasiketjureaktioon (PCR) perustuvan menetelmän eläinvalkuaisen havaitsemiseksi rehusta. Jäsenvaltioiden kansallisten vertailulaboratorioiden kanssa järjestetty täytäntöönpanoa koskeva tutkimus osoitti, että uusi menetelmä on riittävän kestävä viralliseksi valvontamenetelmäksi unionissa. Uudella menetelmällä pystytään havaitsemaan eläinperäisten ainesosien esiintyminen rehussa ja tunnistamaan laji, josta kyseiset ainesosat ovat peräisin. Olisi erittäin hyödyllistä käyttää tätä uutta menetelmää yhdessä mikroskooppisen menetelmän kanssa tai, tapauksen mukaan, sen sijasta valvottaessa asetuksissa (EY) N:o 999/2001 ja (EY) N:o 1069/2009 säädettyjen ruokintaa koskevien kieltojen asianmukaista täytäntöönpanoa. |
(5) |
Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 152/2009 liite VI olisi korvattava vastaavasti. |
(6) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eikä Euroopan parlamentti tai neuvosto ole vastustanut niitä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 152/2009 liite VI tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2013.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
José Manuel BARROSO
(1) EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.
(2) EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.
(3) EUVL L 300, 14.11.2009, s. 1.
(4) EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1.
LIITE
”LIITE VI
REHUJEN SISÄLTÄMIEN ELÄINPERÄISTEN AINESOSIEN MÄÄRITYSMENETELMÄT REHUJEN VIRALLISTA VALVONTAA VARTEN
1. TARKOITUS JA SOVELTAMISALA
Rehujen eläinperäiset ainesosat olisi määritettävä valomikroskopialla tai polymeraasiketjureaktiolla (PCR) tässä liitteessä vahvistettujen säännösten mukaisesti.
Näillä kahdella menetelmällä on mahdollista havaita eläinperäisten ainesosien esiintyminen rehuaineissa ja rehuseoksissa. Niillä ei kuitenkaan ole mahdollista laskea kyseisten ainesosien määrää rehuaineissa ja rehuseoksissa. Kummankin menetelmän toteamisraja on alle 0,1 % (w/w).
PCR-menetelmän ansiosta rehuaineissa ja rehuseoksissa esiintyvien eläinperäisten ainesosien taksonominen ryhmä on mahdollista tunnistaa.
Näitä menetelmiä on käytettävä valvottaessa asetuksen (EY) N:o 999/2001 7 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä IV sekä asetuksen (EY) N:o 1069/2009 11 artiklan 1 kohdassa säädettyjen kieltojen täytäntöönpanoa.
Näitä menetelmiä voidaan käyttää joko yksin tai yhdessä testattavasta rehutyypistä riippuen yhden operatiivisen protokollan puitteissa rehuissa esiintyvää eläinproteiinia käsittelevän EU:n vertailulaboratorion (EURL-AP) laatimien ja verkkosivuillaan julkaisemien toimintaohjeiden (Standard Operating Procedures, SOP) (1) mukaisesti.
2. MENETELMÄT
2.1 Valomikroskopia
2.1.1 Periaate
Määritettäväksi lähetetyissä rehuaineissa ja rehuseoksissa mahdollisesti esiintyvät eläinperäiset ainesosat tunnistetaan tyypillisten mikroskooppisesti tunnistettavissa olevien ominaisuuksien, kuten lihassäikeiden ja muiden lihan palojen, ruston, luiden, sarvien, karvojen, harjasten, veren, höyhenten, munankuorten, kalanluiden ja suomujen, perusteella.
2.1.2 Reagenssit ja laitteet
2.1.2.1 Reagenssit
2.1.2.1.1 Konsentrointireagenssi
2.1.2.1.1.1 Tetrakloorietyleeni (suhteellinen tiheys 1,62).
2.1.2.1.2 Värjäysreagenssi
2.1.2.1.2.1 Alitsariinipunaliuos (laimennetaan 2,5 ml:aa 1 M:n kloorivetyhappoa 100 ml:aan vettä ja lisätään liuokseen 200 mg alitsariinipunaista).
2.1.2.1.3 Kiinnitysreagenssit
2.1.2.1.3.1 Lipeä (NaOH 2,5 % w/v tai KOH 2,5 % w/v).
2.1.2.1.3.2 Glyseroli (laimentamaton, viskositeetti: 1 490 cP).
2.1.2.1.3.3 Norland ® Optical Adhesive 65 (viskositeetti: 1 200 cP) tai hartsi, jolla on kestopreparaatin valmistukseen soveltuvat ominaisuudet.
2.1.2.1.4 Kiinnitysreagenssit, joilla on värjäysominaisuuksia
2.1.2.1.4.1 Lugolin liuos (2 g kaliumjodidia liuotetaan 100 ml:aan vettä ja lisätään 1 g jodia ja sekoitetaan useita kertoja).
2.1.2.1.4.2 Kystiinireagenssi (2 g lyijyasetaattia, 10 g NaOH/100 ml vettä).
2.1.2.1.4.3 Fehlingin liuos (valmistetaan ennen käyttöä kahdesta samansuuruisesta osasta (1/1) varastoliuosta A ja B. Liuos A: liuotetaan 6,9 g:aa kupari(II)sulfaattipentahydraattia 100 ml:aan vettä. Liuos B: liuotetaan 34,6 g:aa kaliumnatriumtartraattitetrahydraattia ja 12 g:aa NaOH:ta 100 ml:aan vettä).
2.1.2.1.4.4 Tetrametyylibentsidiini/vetyperoksidi (liuotetaan 1 g 3,3’,5,5’-tetrametyylibentsidiiniä (TMB) 100 ml:aan jääetikkaa ja 150 ml:aan vettä. Ennen käyttöä 4 osaa TMB-liuosta sekoitetaan yhteen osaan 3-prosenttista vetyperoksidia.
2.1.2.1.5 Pesureagenssit
2.1.2.1.5.1 Etanoli ≥ 96 % (tekninen laatu).
2.1.2.1.5.2 Asetoni (tekninen laatu).
2.1.2.1.6 Värinpoistoreagenssi
2.1.2.1.6.1 Kaupallinen natriumhypokloriittiliuos (9–14 % aktiivista klooria).
2.1.2.2 Laitteet
2.1.2.2.1 Analyysivaaka, tarkkuus 0,001 g.
2.1.2.2.2 Jauhamisvälineet: mylly tai huhmare.
2.1.2.2.3 Seulat, joissa on neliönmuotoiset reiät, silmäkoko 0,25 mm ja 1 mm.
2.1.2.2.4 Kartiomainen erotussuppilo, lasia, 250 ml, jonka pohjalla on teflon- tai lasihioshana sulkutulppana. Sulkutulpan halkaisijan on oltava avattuna ≥ 4 mm. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kartiopohjaista selkeytysastiaa, jos laboratorio on osoittanut, että toteamisrajat ovat vastaavia kuin lasista kartionmuotoista erotussuppiloa käytettäessä.
Erotussuppilo
2.1.2.2.5 Stereomikroskooppi, jonka suurennusväli on ainakin 6,5×–40×.
2.1.2.2.6 Läpivalaisumikroskooppi, jonka suurennusväli on vähintään 100×–400×. Lisäksi voidaan käyttää polarisoitua valomikroskopiaa ja differentiaali-interferenssikontrastimikroskopiaa.
2.1.2.2.7 Tavanomaiset laboratorion lasiastiat
2.1.2.2.8 Objektilasien valmisteluvälineet: tavalliset objektilasit, objektilasit, joissa on syvennys, peitelasit (20 × 20 mm), pinsetit, ohut spaatteli.
2.1.3 Näytteenotto ja näytteiden valmistelu
2.1.3.1 Näytteenotto
Käytetään liitteen I säännösten mukaisesti otettua edustavaa näytettä.
2.1.3.2 Varotoimenpiteet
Ristikontaminaation välttämiseksi laboratoriossa kaikki uudelleenkäytettävät välineet on puhdistettava huolellisesti ennen käyttöä. Erotussuppilon osat on irrotettava ennen puhdistusta. Erotussuppilon osat ja lasiastiat on esipestävä käsin ja sen jälkeen pestävä astianpesukoneessa. Seulat on puhdistettava jäykkäharjaksisella synteettisellä harjalla. Rasvaisten ainesten, kuten kalajauhon, seulonnan jälkeen suositetaan, että seulat puhdistetaan asetonilla ja paineilmalla.
2.1.3.3 Muiden kuin rasva- tai öljynäytteiden esikäsittely
2.1.3.3.1 Näytteen kuivaus: Näytteet, joiden kosteuspitoisuus on > 14 %, on kuivattava ennen käsittelyä.
2.1.3.3.2 Näytteen esiseulonta: Suositetaan, että pelletoitu rehu ja jyvät esiseulotaan seulalla, jonka silmäkoko on 1 mm, ja saadut kaksi fraktiota valmistetaan ja määritetään erillisinä näytteinä.
2.1.3.3.3 Osanäytteen otto ja jauhaminen: Osanäytteeksi otetaan vähintään 50 g näytteestä ja jauhetaan.
2.1.3.3.4 Sedimentin uutto ja valmistus: 10 g:n annos (0,01 g:n tarkkuudella) jauhettua osanäytettä siirretään erotussuppiloon tai kartiopohjaiseen selkeytysastiaan, minkä jälkeen siihen lisätään 50 ml tetrakloorietyleeniä. Erotussuppiloon siirrettävä annos saa olla enintään 3 g, jos kyseessä on kalajauho tai muu puhtaasti eläintuote, kivennäisainesosa tai esiseos, joka tuottaa yli 10 prosenttia sedimenttiä. Seosta ravistetaan voimakkaasti ainakin 30 sekuntia, minkä jälkeen siihen lisätään varovasti vähintään 50 ml tetrakloorietyleeniä samalla kun suppilon sisäpinta pestään siihen mahdollisten tarttuneiden partikkelien poistamiseksi. Saadun seoksen annetaan laskeutua astian pohjalle vähintään viisi minuuttia, minkä jälkeen sedimentti erotetaan avaamalla sulkutulppa.
Jos käytetään kartiopohjasta selkeytysastiaa, seosta sekoitetaan voimakkaasti vähintään 15 sekunnin ajan ja mahdolliset astian seinämien sisäpintaan tarttuneet partikkelit pestään huolellisesti pois vähintään 10 ml:lla puhdasta tetrakloorietyleeniä. Seoksen annetaan laskeutua kolmen minuutin ajan, minkä jälkeen sitä sekoitetaan taas 15 sekunnin ajan ja mahdolliset astian seinämien sisäpintaan tarttuneet partikkelit pestään huolellisesti pois vähintään 10 ml:lla puhdasta tetrakloorietyleeniä. Saadun seoksen annetaan laskeutua vähintään 5 minuutin ajan, minkä jälkeen nestemäinen fraktio poistetaan ja heitetään pois huolellisesti dekantoimalla samalla kun huolehditaan siitä, ettei sedimenttiä menetetä.
Sedimentti kuivataan ja punnitaan 0,001 g:n tarkkuudella. Jos yli 5 prosenttia sedimentistä koostuu > 0,50 mm:n suuruisista partikkeleista, se seulotaan seulalla, jonka silmäkoko on 0,25 mm:n, ja saadut kaksi fraktiota tutkitaan.
2.1.3.3.5 Näytteen kelluvan osan, flotaatin, erottaminen ja esikäsittely: Edellä kuvatulla menetelmällä tehdyn sedimentin talteenoton jälkeen erotussuppiloon pitäisi jäädä kaksi osaa: tetrakloorietyleenistä koostuva nestemäinen osa ja kelluvasta aineksesta muodostuva kiinteä osa. Tätä kiinteää osaa kutsutaan flotaatiksi, ja se otetaan talteen avaamalla suppilon tulppa ja kaatamalla tetrakloorietyleeni pois. Erotussuppilo käännetään ylösalaisin ja flotaatti siirretään suureen petrimaljaan ja kuivataan ilmassa vetokaapissa. Jos yli viisi prosenttia flotaatista koostuu partikkeleista, jotka ovat > 0,50 mm, se seulotaan seulalla, jonka silmäkoko on 0,25 mm, ja saadut kaksi fraktiota tutkitaan.
2.1.3.3.6 Raaka-aineen esikäsittely: Valmistetaan vähintään 5 g:n annos jauhettua osanäytettä. Jos yli viisi prosenttia aineksesta koostuu partikkeleista, jotka ovat > 0,50 mm, se seulotaan 0,25 mm:n seulalla ja saadut kaksi fraktiota tutkitaan.
2.1.3.4 Rasvasta tai öljystä koostuvien näytteiden esikäsittely
Rasvasta tai öljystä koostuvien näytteiden esikäsittelyssä on noudatettava seuraavaa menettelyä:
— |
Jos rasva on kiinteää, sitä lämmitetään uunissa, kunnes se muuttuu nestemäiseksi. |
— |
40 ml rasvaa tai öljyä pipetoidaan näytteen pohjasta sentrifugiputkeen. |
— |
Sentrifugoidaan 10 minuuttia nopeudella 4 000 kierrosta minuutissa (rpm). |
— |
Jos rasva on jähmettynyt sentrifugoinnin aikana, sitä lämmitetään uunissa, kunnes se muuttuu nestemäiseksi. |
— |
Sentrifugoidaan uudestaan 5 minuuttia nopeudella 4 000 kierrosta minuutissa (rpm). |
— |
Puolet dekantoiduista epäpuhtauksista siirretään pienellä lusikalla tai spaattelilla objektilasille mikroskooppista tutkimusta varten; kiinnitysreagenssiksi suositetaan glyserolia. |
— |
Loput epäpuhtauksista käytetään sedimentin valmisteluun 2.1.3.3 kohdassa kuvatulla tavalla. |
2.1.3.5 Värjäysreagenssien käyttö
Eläinperäisten ainesosien oikean tunnistamisen helpottamiseksi laboratorio voi käyttää näytteen valmistelussa värjäysreagensseja EURL-AP:n laatimien ja verkkosivuillaan julkaisemien ohjeiden mukaisesti.
Jos sedimentin värjäämiseen käytetään alitsariinipunaliuosta, noudatetaan seuraavaa menettelyä:
— |
Kuivattu sedimentti siirretään lasiseen koeputkeen ja pestään kahdesti noin 5 ml:lla etanolia (kummallakin kerralla käytetään koeputkisekoitinta 30 sekunnin ajan ja annetaan liuottimen selkeytyä noin yhden minuutin ja 30 sekunnin ajan ennen sen dekantointia. |
— |
Sedimentti käsitellään värinpoistoreagenssilla lisäämällä sedimenttiin vähintään 1 ml natriumhypokloriittiliuosta. Reaktion annetaan jatkua 10 minuutin ajan. Putki täytetään vedellä, sedimentin annetaan laskeutua 2–3 minuutin ajan, ja sen jälkeen vesi ja suspendoituneet partikkelit dekantoidaan kevyesti. |
— |
Sedimentti pestään vielä kahdesti noin 10 ml:lla vettä (kummallakin kerralla käytetään koeputkisekoitinta 30 sekunnin ajan, sedimentin annetaan laskeutua putken pohjaan ja vesi dekantoidaan). |
— |
Lisätään alitsariinipunaliuosta 2–10 tippaa ja sekoitetaan seosta koeputkisekoittimella. Sedimentin annetaan reagoida liuoksen kanssa 30 sekunnin ajan, ja värjäytynyt sedimentti pestään kahdesti noin 5 ml:lla etanolia ja sen jälkeen kerran asetonilla (joka kerta käytetään koeputkisekoitinta 30 sekunnin ajan ja annetaan liuottimen selkeytyä noin minuutin ajan, minkä jälkeen liuos dekantoidaan). |
— |
Värjäytynyt sedimentti kuivataan. |
2.1.4 Mikroskooppitutkimus
2.1.4.1 Objektilasin valmistelu
Objektilasit valmistellaan sedimentistä ja laboratorion valinnan mukaan joko flotaatista tai raaka-aineesta. Jos näytteen valmistelussa on käytetty seulontaa, tuloksena saadut kaksi fraktiota (hieno ja karkea) valmistellaan. Objektilasille levitettävien fraktion testinäytteiden on oltava koko fraktiota edustavia.
Objektilaseja on valmisteltava riittävä määrä sen varmistamiseksi, että 2.1.4.2 kohdassa säädettyä tutkimusprotokollaa voidaan noudattaa kokonaisuudessaan.
Objektilaseilla on käytettävä riittävästi kiinnitysreagenssia EURL-AP:n laatimien ja verkkosivuillaan julkaisemien toimintaohjeiden mukaisesti. Objektilaseilla käytetään peitinlaseja.
2.1.4.2 Tutkimusprotokollat rehuseosten ja rehuaineiden sisältämien eläimestä peräisin olevien partikkelien havaitsemiseksi
Valmisteltuja objektilaseja on tutkittava mikroskoopilla noudattaen muita rehuseoksia ja rehuaineita kuin puhdasta kalajauhoa koskevassa kaaviossa 1 esitettyä tutkimusprotokollaa tai puhdasta kalajauhoa koskevassa kaaviossa 2 esitettyä tutkimusprotokollaa.
Mikroskooppitutkimus suoritetaan läpivalaisumikroskoopilla tutkimalla sedimenttiä ja laboratorion valinnan mukaan flotaattia tai raaka-ainetta. Karkeita fraktioita voidaan läpivalaisumikroskoopin lisäksi tutkia stereomikroskoopilla. Jokainen objektilasi tutkitaan läpikotaisin eri suurennuksilla.
Kussakin tutkimusprotokollan vaiheessa havainnoitavien objektilasien vähimmäismäärää on noudatettava tarkasti, paitsi jos määrättyä objektilasimäärää ei ole mahdollista saavuttaa fraktioaineksen koon vuoksi. Havainnoinnin kohteena saa olla enintään kuusi objektilasia määritystä kohti.
Jotta partikkelien tyyppi ja alkuperä olisi helpompi tunnistaa, laboratorio voi käyttää apuvälineitä, esimerkiksi päätöksentekoa tukevia järjestelmiä, kuvakirjastoja ja vertailunäytteitä.
Kaavio 1
Tutkimusprotokolla muiden rehuseosten ja rehuaineiden kuin kalajauhon sisältämien eläinperäisten partikkelien havaitsemiseksi
Kaavio 2
Tutkimusprotokolla kalajauhon sisältämien eläinperäisten partikkelien havaitsemiseksi
2.1.4.3 Määritysten lukumäärä
Jos kaaviossa 1 tai 2 vahvistetun tutkimusprotokollan mukaisesti suoritetun ensimmäisen määrityksen jälkeen ei havaita kyseisentyyppisiä eläinperäisiä eli maaeläimestä tai kalasta peräisin olevia partikkeleita, lisämääritys ei ole tarpeen, ja määrityksen tulos raportoidaan 2.1.5.1 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen.
Jos kaaviossa 1 tai 2 vahvistetun tutkimusprotokollan mukaisesti suoritetun ensimmäisen määrityksen jälkeen kyseisentyyppisiä eläinperäisiä eli maaeläimestä tai kalasta peräisin olevia partikkeleita havaitaan yhteensä 1–5, suoritetaan uudesta 50 gramman osanäytteestä toinen määritys. Jos tämän toisen määrityksen jälkeen kyseisentyyppisten eläinperäisten partikkelien määrän havaitaan vaihtelevan välillä 0–5, analyysin tulos raportoidaan 2.1.5.2 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen tai tehdään uudesta 50 gramman osanäytteestä kolmas määritys. Jos kuitenkin ensimmäisen ja toisen määrityksen jälkeen kahden määrityksen aikana havaittujen kyseisentyyppisten partikkelien summa on suurempi kuin 15, lisämääritystä ei tarvita, ja määrityksen tulos raportoidaan suoraan 2.1.5.3 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen. Jos kolmannen määrityksen jälkeen kaikissa kolmessa määrityksissä havaittujen kyseisentyyppisten eläinperäisten partikkelien summa on yhteensä suurempi kuin 15, määrityksen tulos ilmoitetaan 2.1.5.3 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen. Muussa tapauksessa määrityksen tulos raportoidaan 2.1.5.2 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen.
Jos kaaviossa 1 tai kaaviossa 2 vahvistetun tutkimusprotokollan mukaisesti suoritetun ensimmäisen määrityksen jälkeen kyseisentyyppisiä eläinperäisiä eli maaeläimestä tai kalasta peräisin olevia partikkeleita havaitaan yli viisi, määrityksen tulos raportoidaan 2.1.5.3 kohdassa vahvistettua terminologiaa käyttäen.
2.1.5 Tulosten ilmoittaminen
Laboratorion on tuloksista raportoidessaan ilmoitettava mistä aineksesta määritys on tehty (sedimentti, flotaatti, raaka-aine) ja kuinka monta määritystä tehtiin.
Laboratorion raportin on sisällettävä ainakin tieto maaeläimistä ja kalasta peräisin olevien ainesosien esiintymisestä.
Eri tuloksista raportoidaan seuraavasti:
2.1.5.1 Kyseisentyyppistä eläinperäistä partikkelia ei havaittu:
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä ei todettu maaeläimistä peräisin olevia partikkeleita. |
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä ei todettu kalasta peräisin olevia partikkeleita. |
2.1.5.2 Kyseisentyyppisiä eläinperäisiä partikkeleita havaittu keskimäärin 1–5:
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä ei todettu maaeläimistä peräisin olevia partikkeleita keskimäärin enempää kuin viisi määritystä kohti. Partikkelit tunnistettiin seuraaviksi … [luut, rustot, lihas, karva, sarvi …]. Tämä vähäinen määrä on mikroskooppisen menetelmän toteamisrajan alapuolella, mikä tarkoittaa sitä, että väärä positiivinen tulos on mahdollinen. |
tai, tapauksen mukaan,
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä ei todettu kalasta peräisin olevia partikkeleita keskimäärin enempää kuin 5 määritystä kohti. Partikkelit tunnistettiin seuraaviksi: … [kalanruoto, kalan suomu, rusto, lihas, otoliitti, kidus …]. Tämä vähäinen määrä on mikroskooppisen menetelmän toteamisrajan alapuolella, mikä tarkoittaa sitä, että väärä positiivinen tulos on mahdollinen. |
Jos näyte esiseulotaan, laboratorion on mainittava raportissaan fraktio (seulottu fraktio, pelletoitu fraktio tai jyvät), josta eläinperäiset partikkelit on havaittu, sillä jos eläinperäisiä partikkeleita havaitaan ainoastaan seulotusta fraktiosta, kyse saattaa olla ympäristön epäpuhtauksista.
2.1.5.3 Kyseisentyyppisiä eläinperäisiä partikkeleita havaittu keskimäärin enemmän kuin viisi
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä todettiin maaeläimistä peräisin olevia partikkeleita keskimäärin enemmän kuin viisi määritystä kohti. Partikkelit tunnistettiin seuraaviksi: … [luu, rusto, lihas, karva, sarvi …]. |
tai, tapauksen mukaan,
— |
Valomikroskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella laboratorioon toimitetussa näytteessä todettiin kalasta peräisin olevia partikkeleita keskimäärin enemmän kuin viisi määritystä kohti. Partikkelit tunnistettiin seuraaviksi:… [kalanruoto, kalan suomu, rusto, lihas, otoliitti, kidus …]. |
Jos näyte esiseulotaan, laboratorion on mainittava raportissaan fraktio (seulottu fraktio, pelletoitu fraktio tai jyvät), josta eläinperäiset partikkelit on havaittu, sillä jos eläinperäisiä partikkeleita havaitaan ainoastaan seulotusta fraktiosta, kyse saattaa olla ympäristön epäpuhtauksista.
2.2 Polymeraasiketjureaktio (PCR)
2.2.1 Periaate
Eläinperäisiä deoksiribonukleiinihapon (DNA) fragmentteja, joita rehuaineissa ja rehuseoksissa saattaa esiintyä, havainnoidaan geneettisellä amplifikaatiotekniikalla (PCR-tekniikalla), joka kohdennetaan lajikohtaisiin DNA-sekvensseihin.
PCR-menetelmä edellyttää ensiksi DNA:n eristysvaihetta. Seuraavassa vaiheessa näin eristetty DNA amplifioidaan määrityksen kohteena olevan eläinlajin havaitsemiseksi.
2.2.2 Reagenssit ja välineet
2.2.2.1 Reagenssit
2.2.2.1.1 Reagenssit DNA:n eristysvaihetta varten
Ainoastaan reagensseja, jotka EURL-AP on hyväksynyt ja verkkosivuillaan julkaissut, saa käyttää.
2.2.2.1.2 Reagenssit geneettistä amplifikaatiovaihetta varten
2.2.2.1.2.1 Alukkeet ja koettimet
Ainoastaan alukkeita ja koettimia, joiden oligonukleotidisekvenssit EURL-AP on validoinut, saa käyttää (2).
2.2.2.1.2.2 Master Mix
Ainoastaan Master Mix -liuoksia, jotka eivät sisällä reagensseja, jotka saattavat johtaa eläin-DNA:n esiintymisen vuoksi vääriin tuloksiin, saa käyttää (3).
2.2.2.1.2.3 Dekontaminaatioreagenssit.
2.2.2.1.2.3.1 Suolahappoliuos (0,1N).
2.2.2.1.2.3.2 Natriumhypokloriittiliuos (0,15 % aktiivista klooria).
2.2.2.1.2.3.3 Syövyttämättömät reagenssit kalliiden laitteiden, kuten analyysivaakojen (esim. MP Biomedicals -yrityksen tuote DNA EraseTM) dekontaminointiin.
2.2.2.2 Laitteet
2.2.2.2.1 Analyysivaaka, tarkkuus 0,001 g.
2.2.2.2.2 Jauhamisvälineet.
2.2.2.2.3 Lämpöblokki, joka mahdollistaa reaaliaikaisen polymeraasiketjureaktion (PCR)
2.2.2.2.4 Mikrosentrifugi mikrofugiputkia varten.
2.2.2.2.5 Mikropipettejä, joilla voidaan pipetoida tilavuudeltaan 1–1 000 μl:n näytteitä.
2.2.2.2.6 Molekyylibiologiassa käytettävät tavanomaiset muoviastiat: mikrofugiputket, suodattimelliset mikropipettien muovikärjet, lämpöblokkiin soveltuvat levyt.
2.2.2.2.7 Pakastimet näytteiden ja reagenssien säilytystä varten.
2.2.3 Näytteenotto ja näytteiden valmistus
2.2.3.1 Näytteenotto
Käytetään liitteen I säännösten mukaisesti otettua edustavaa näytettä.
2.2.3.2 Näytteen valmistus
Laboratorionäytteet on esikäsiteltävä DNA:n eristämistä varten liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Vähintään 50 grammaa näytettä on jauhettava määritystä varten.
Näytteen valmistus on tehtävä eri huoneissa kuin DNA:n eristys ja geneettinen amplifikaatioreaktio ISO 24276 -standardissa kuvatulla tavalla.
Valmistetaan vähintään kaksi 100 mg:n suuruista testinäytettä.
2.2.4 DNA:n eristäminen
DNA eristetään näytteistä, jotka on esikäsitelty EURL-AP:n laatimien ja verkkosivuillaan julkaisemien toimintaohjeiden mukaisesti.
Jokaista DNA:n eristyskertaa kohti tehdään kaksi eristyskontrollia ISO 24276 -standardissa kuvatulla tavalla:
— |
negatiivinen DNA-eristyskontrolli, |
— |
positiivinen DNA-eristyskontrolli. |
2.2.5 Geneettinen amplifikaatio
Geneettinen amplifikaatio suoritetaan kullekin tunnistettavalle lajille validoitua menetelmää käyttäen. Nämä menetelmät on vahvistettu EURL-AP:n laatimissa ja verkkosivullaan julkaisemissa toimintaohjeissa. Kukin eristetty DNA on määritettävä vähintään kahtena eri laimennoksena, jotta inhibitio voidaan arvioida.
Jokaista kohdelajia kohti tehdään kaksi amplifikaatiokontrollia ISO 24276 -standardissa kuvatulla tavalla:
— |
kohteen positiivinen DNA-kontrolli kullekin PCR-ajolle tai PCR-testisarjalle, |
— |
amplifikaation reagenssikontrolli (ilman DNA-templaattia NTC) kullekin PCR-ajolle tai PCR-testisarjalle. |
2.2.6 Tulosten tulkinta ja esittäminen
Laboratorion on tuloksista raportoidessaan ilmoitettava ainakin käytettyjen testinäytteiden paino, käytetty eristystekniikka, suoritettujen määritysten määrä ja menetelmän toteamisraja.
Tuloksia ei saa tulkita eikä raportoida, jos testin kohteesta ei positiivisessa DNA-eristyskontrollissa ja kohteen positiivisessa DNA-kontrollissa saada positiivisia tuloksia kun taas amplifikaation reagenssikontrolli on negatiivinen.
Jos kahdesta testinäytteestä saadut tulokset eivät ole yhdenmukaisia, ainakin geneettinen amplifikaatio on toistettava. Jos laboratorio epäilee, että epäyhdenmukaisuus voi johtua eristetystä DNA:sta, DNA:n eristys ja geneettinen amplifikaatio on tehtävä uudelleen ennen tulosten tulkitsemista.
Lopullisten raportoitavien tulosten on perustuttava kyseisestä kahdesta testinäytteestä saatujen tulosten yhdistämiseen ja tulkintaan EURL-AP:n laatimien ja verkkosivuillaan julkaisemien toimintaohjeiden mukaisesti.
2.2.6.1 Negatiivinen tulos
Negatiivinen tulos on raportoitava seuraavasti:
Laboratorioon toimitetussa näytteessä ei todettu yhtään X:n DNA:ta (X on testin kohteena oleva eläinlaji tai eläinlajiryhmä).
2.2.6.2 Positiivinen tulos
Positiivinen tulos raportoidaan seuraavasti:
Laboratorioon toimitetussa näytteessä todettiin X:n DNA:ta (X on testin kohteena oleva eläinlaji tai eläinlajiryhmä).”
(1) http://eurl.craw.eu/
(2) Luettelo näistä määrityksen kohteena oleville kullekin eläinlajille vahvistetuista koettimista ja alukkeista on saatavana EURL-AP:in verkkosivustolla.
(3) Esimerkkejä toimivista Master Mix -liuoksista on saatavana EURL-AP:n verkkosivustolla.
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/44 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 52/2013,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteen XI b muuttamisesta helmeilevän viinin, hiilihapotetun helmeilevän viinin sekä puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun osalta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 113 d artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 113 d artiklan mukaan mainitun asetuksen liitteessä XI b vahvistettuja rypäletuotteiden luokkien nimityksiä saa käyttää unionissa sellaisen tuotteen kaupan pitämisessä, joka on mainitussa liitteessä vahvistettujen edellytysten mukainen. |
(2) |
Helmeilevän viinin ja hiilihapotetun helmeilevän viinin osalta asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b olevassa 8 ja 9 kohdassa säädetään, että nämä tuotteet valmistetaan viinistä. Kuitenkin viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (2) liitteessä I olevassa 17 ja 18 kohdassa säädetään, että kyseisiä tuotteita valmistetaan myös muista viininvalmistukseen soveltuvista tuotteista. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 479/2008 (3) toteutetun viinialan uudistuksen tavoitteena ei ollut muuttaa helmeilevän viinin ja hiilihapotetun helmeilevän viinin valmistukseen tarkoitettujen tuotteiden luetteloa. Sen vuoksi on syytä säätää uudelleen, että helmeilevää viiniä ja hiilihapotettua helmeilevää viiniä voidaan valmistaa myös käymistilassa olevasta uudesta viinistä, rypäleen puristemehusta tai osittain käyneestä rypäleen puristemehusta. |
(3) |
Uusilla puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tuotantomenetelmillä on mahdollista valmistaa kiteytettyä puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XI b olevassa 14 kohdassa vahvistettu puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmä viittaa yksinomaan nestemäiseen tuotteeseen. On aiheellista mukauttaa tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää siten, että se käsittää myös kiteytetyn tuotteen. |
(4) |
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liite XI b olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
(5) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 3 kohdassa säädetyn sääntelykomitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liite XI b seuraavasti:
1) |
Korvataan 8 kohdan a alakohta seuraavasti:
|
2) |
Korvataan 9 kohdan a alakohta seuraavasti:
|
3) |
Korvataan 14 kohta seuraavasti: ”14. Puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu Puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu on
Puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun todellinen alkoholipitoisuus voi olla enintään 1 tilavuusprosentti.” |
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
José Manuel BARROSO
(1) EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.
(2) EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1.
(3) EUVL L 148, 6.6.2008, s. 1.
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/46 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 53/2013,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 muuttamisesta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tiettyjen rajoittavien erityistoimenpiteiden käyttöönotosta Kongon demokraattista tasavaltaa koskevaa aseidenvientikieltoa rikkovia henkilöitä vastaan 18 päivänä heinäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1183/2005 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitteessä I on luettelo luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
(2) |
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea lisäsi 31 päivänä joulukuuta 2012 kaksi luonnollista henkilöä ja kaksi yhteisöä luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joita varojen jäädyttäminen koskee. |
(3) |
Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liitettä I olisi muutettava. |
(4) |
Jotta tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet olisivat tehokkaita, asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä
Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö
(1) EUVL L 193, 23.7.2005, s. 1.
LIITE
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1183/2005 liite I seuraavasti:
1) |
Lisätään otsikon A. LUONNOLLISET HENKILÖT alle kohdat seuraavasti:
|
2) |
Lisätään otsikon B. OIKEUSHENKILÖT, YHTEISÖT JA MUUT ELIMET alle kohdat seuraavasti:
|
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/48 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 54/2013,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
(2) |
Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja
(1) EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.
(2) EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.
LIITE
Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
(EUR/100 kg) |
||
CN-koodi |
Kolmansien maiden koodi (1) |
Kiinteä tuontiarvo |
0702 00 00 |
MA |
66,0 |
TN |
88,5 |
|
TR |
118,0 |
|
ZZ |
90,8 |
|
0707 00 05 |
EG |
200,0 |
JO |
182,1 |
|
MA |
158,2 |
|
TR |
157,7 |
|
ZZ |
174,5 |
|
0709 91 00 |
EG |
128,6 |
ZZ |
128,6 |
|
0709 93 10 |
EG |
105,4 |
MA |
95,6 |
|
TR |
140,1 |
|
ZZ |
113,7 |
|
0805 10 20 |
EG |
55,6 |
MA |
58,1 |
|
TN |
60,2 |
|
TR |
62,9 |
|
ZA |
46,1 |
|
ZZ |
56,6 |
|
0805 20 10 |
MA |
88,4 |
ZZ |
88,4 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
IL |
111,4 |
KR |
138,5 |
|
TR |
82,7 |
|
ZZ |
110,9 |
|
0805 50 10 |
EG |
87,0 |
TR |
74,7 |
|
ZZ |
80,9 |
|
0808 10 80 |
CN |
91,3 |
MK |
35,9 |
|
US |
164,1 |
|
ZZ |
97,1 |
|
0808 30 90 |
CN |
68,8 |
US |
132,9 |
|
ZZ |
100,9 |
(1) Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.
PÄÄTÖKSET
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/50 |
POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUCAP NESTOR/1/2013,
annettu 11 päivänä tammikuuta 2013,
osallistujien komitean perustamisesta Afrikan sarvessa toteutettavaa alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämistä koskevaa Euroopan unionin operaatiota (EUCAP NESTOR) varten
(2013/41/YUTP)
POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) 16 päivänä heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/389/YUTP (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto on päätöksen 2012/389/YUTP 10 artiklan 3 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean, jäljempänä ’PTK’, tekemään asiaankuuluvat kolmansien maiden osallistumista EUCAP NESTOR -operaatioon sekä osallistujien komitean perustamista koskevat päätökset. |
(2) |
Eurooppa-neuvoston 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 Göteborgissa antamissa päätelmissä vahvistettiin pääperiaatteet ja järjestelyt, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista poliisioperaatioihin. Neuvosto hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 2002 asiakirjan ”Neuvonpito ja menettelytavat Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden osallistuessa EU:n siviilikriisinhallintaan”, jossa järjestelyjä Euroopan unionin ulkopuolisten maiden osallistumiseksi siviilikriisinhallintaoperaatioihin kehitettiin edelleen, mukaan lukien osallistujien komitean perustaminen. |
(3) |
Osallistujien komitean olisi oltava foorumi, jossa käsitellään kaikkia EUCAP NESTOR -operaation toteuttamiseen liittyviä ongelmia osallistuvien kolmansien valtioiden kanssa. PTK:n, joka vastaa EUCAP NESTOR -operaation poliittisesta valvonnasta ja strategisesta johdosta, olisi otettava huomioon osallistujien komitean esittämät näkemykset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Perustaminen
1. Perustetaan osallistujien komitea Afrikan sarvessa toteutettavaa alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämistä koskevaa Euroopan unionin operaatiota (EUCAP NESTOR) varten.
2. Osallistujien komitean tehtävät on määritelty asiakirjassa ”Neuvonpito ja menettelytavat Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden osallistuessa EU:n siviilikriisinhallintaan”.
2 artikla
Kokoonpano
1. Osallistujien komitean jäseniä ovat:
— |
kaikkien jäsenvaltioiden edustajat, ja |
— |
niiden operaatioon osallistuvien kolmansien valtioiden edustajat, joiden osallistuminen on merkittävää, |
2. Myös Euroopan komission edustaja voi osallistua osallistujien komitean kokouksiin.
3 artikla
Operaation johtajan antamat tiedot
Osallistujien komitea saa säännöllisesti tietoja operaation johtajalta.
4 artikla
Puheenjohtaja
Osallistujien komitean puheenjohtajana toimii unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai hänen edustajansa.
5 artikla
Kokoukset
1. Puheenjohtaja kutsuu osallistujien komitean koolle säännöllisin väliajoin. Olosuhteiden niin vaatiessa voidaan kokouksia kutsua puheenjohtajan aloitteesta tai jäsenen pyynnöstä koolle kiireellisesti.
2. Puheenjohtaja jakaa etukäteen esityslistaehdotuksen ja kokousasiakirjat. Puheenjohtaja toimittaa yhteenvedon osallistujien komitean työn tuloksista PTK:lle.
6 artikla
Tietojen luottamuksellisuus
1. Osallistujien komitean kokouksiin ja käsittelyihin sovelletaan neuvoston turvallisuussääntöjä turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen 2011/292/EU (2) mukaisesti. Erityisesti edellytetään, että osallistujien komitean edustajilla on riittävä henkilöturvallisuusselvitys.
2. Asioiden käsittely osallistujien komiteassa kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin, jollei osallistujien komitea päätä yksimielisesti toisin.
7 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 11 päivänä tammikuuta 2013.
Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta
Puheenjohtaja
O. SKOOG
(1) EUVL L 187, 17.7.2012, s. 40.
(2) EUVL L 141, 27.5.2011, s. 17.
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/52 |
POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS EUCAP NESTOR/2/2013,
annettu 11 päivänä tammikuuta 2013,
kolmansien maiden alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa toteutettavaan Euroopan unionin operaatioon (EUCAP NESTOR) osallistumisen hyväksymisestä
(2013/42/YUTP)
POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan unionin operaatiosta alueellisten merivoimien valmiuksien kehittämiseksi Afrikan sarvessa (EUCAP NESTOR) 16 päivänä heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/389/YUTP (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto on päätöksen 2012/389/YUTP 10 artiklan 3 kohdan nojalla valtuuttanut poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean, jäljempänä ’PTK’, tekemään asiaankuuluvat kolmansien maiden osallistumista EUCAP NESTOR -operaatioon koskevat päätökset. |
(2) |
Siviilioperaation komentaja on suositellut PTK:lle, että tämä hyväksyisi Norjan esittämät tarjouksen osallistumisesta EUCAP NESTOR -operaatioon ja pitää sitä merkittävänä. |
(3) |
Norja olisi vapautettava suorittamasta rahoitusosuutta EUCAP NESTOR -operaation talousarvioon, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kolmansien valtioiden osallistuminen
1. Hyväksytään Norjan osallistuminen EUCAP NESTOR -operaatioon, ja osallistuminen katsotaan merkittäväksi.
2. Norja vapautetaan suorittamasta rahoitusosuutta EUCAP NESTOR -operaation talousarvioon.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 11 päivänä tammikuuta 2013.
Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta
Puheenjohtaja
O. SKOOG
(1) EUVL L 187, 17.7.2012, s. 40.
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/53 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/43/YUTP,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
asekauppasopimusneuvotteluja tukevista Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa toteutettavista unionin jatkotoimista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 Euroopan turvallisuusstrategian, jossa annetaan tuki tehokkaaseen monenvälisyyteen perustuvalle kansainväliselle järjestykselle. Euroopan turvallisuusstrategiassa todetaan, että Yhdistyneiden kansakuntien, jäljempänä ’YK’, peruskirja luo perustan kansainvälisille suhteille. Unionin ensisijaisena tavoitteena on YK:n vahvistaminen ja sen varustaminen siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti. |
(2) |
YK:n yleiskokous antoi 6 päivänä joulukuuta 2006 päätöslauselman 61/89, jonka otsikkona on ”Kohti asekauppasopimusta: tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa koskevien yhteisten kansainvälisten normien vahvistaminen” ja jonka avulla se pyrki selvittämään YK:n jäsenvaltioiden näkemyksiä mahdollisesta asekauppasopimuksesta, ja perusti hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän (GGE) jatkamaan sitä koskevaa pohdiskelua, ja aloittamalla siten YK:n asekauppasopimusta koskevan prosessin, jäljempänä ’asekauppasopimusprosessi’. |
(3) |
YK:n yleiskokous antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 päätöslauselman 64/48, jonka otsikkona on ”Asekauppasopimus” ja jolla se päätti kutsua koolle vuonna 2012 asekauppasopimusta käsittelevän YK:n konferenssin, jonka tehtävänä on laatia sellainen oikeudellisesti sitova väline, jossa annetaan tiukimmat mahdolliset yhteiset tavanomaisten aseiden siirtoa koskevat kansainväliset normit. |
(4) |
Neuvosto on 11 päivänä joulukuuta 2006, 10 päivänä joulukuuta 2007, 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja 25 päivänä kesäkuuta 2012 antamissaan päätelmissä pannut tyytyväisenä merkille asekauppasopimusprosessin eri vaiheet ja ilmaissut olevansa vahvasti sitoutunut uudesta oikeudellisesti sitovasta kansainvälisestä välineestä käytävien neuvottelujen onnistumiseen. Välineellä on määrä vahvistaa tavanomaisten aseiden laillisen kaupan sääntelemiseksi tiukimmat mahdolliset yhteiset kansainväliset normit ja se koskisi kaikkia YK:n jäsenvaltioita ja voisi siten olla yleismaailmallinen. |
(5) |
Edistääkseen laajaa osallistumista asekauppasopimusprosessiin ja sen merkitystä neuvosto antoi 19 päivänä tammikuuta 2009 päätöksen 2009/42/YUTP (1) EU:n toimien tukemisesta Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa asekauppasopimukseen johtavan prosessin edistämiseksi kolmansissa maissa ja 14 päivänä kesäkuuta 2010 päätöksen 2010/336/YUTP (2) asekauppasopimusta tukevista EU:n toimista Euroopan turvallisuusstrategian puitteissa, ja nämä päätökset koskivat alueellisten seminaarien sarjan järjestämistä eri puolilla maailmaa. Näiden seminaarien tavoitteena oli tukea vuonna 2012 järjestettävän asekauppasopimusta käsittelevän YK:n konferenssin valmisteluprosessia laajentamalla keskustelua ja tekemällä konkreettisia suosituksia sekä tukea YK:n jäsenvaltioita niiden kehittäessä ja parantaessa asiantuntemusta toteuttaakseen tehokkaasti aseiden siirron valvontaa asekauppasopimuksen voimaantulon jälkeen. |
(6) |
Asekauppasopimusta käsittelevä YK:n konferenssi kutsuttiin koolle YK:n päämajaan New Yorkiin 2 ja 27 päivän heinäkuuta 2012 väliseksi ajaksi sellaisen oikeudellisesti sitovan välineen laatimiseksi, jossa annetaan tiukimmat mahdolliset yhteiset tavanomaisten aseiden siirtoa koskevat kansainväliset normit. Konferenssi ei kyennyt sopimaan päätösasiakirjasta sille asetetussa määräajassa. Neuvotteluissa edistyttiin kuitenkin huomattavasti, mikä käy ilmi sopimustekstin luonnoksesta, jonka konferenssin puheenjohtaja esitti 26 päivänä heinäkuuta 2012. |
(7) |
YK:n yleiskokouksen ensimmäinen komitea antoi 7 päivänä marraskuuta 2012 päätöslauselmaluonnoksen, jonka otsikkona on ”Asekauppasopimus” ja jossa päätettiin kutsua koolle New Yorkiin 18 ja 28 päivän maaliskuuta 2013 väliseksi ajaksi asekauppasopimusta käsittelevä YK:n päätöskonferenssi, jossa noudatetaan heinäkuun 2012 konferenssia varten hyväksyttyä työjärjestystä ja jonka tavoitteena on viimeistellä asekauppasopimuksen laatiminen edellisen YK:n konferenssin puheenjohtajan 26 päivänä heinäkuuta 2012 esittämän sopimustekstin luonnoksen pohjalta. |
(8) |
Ottaen huomioon heinäkuun 2012 YK:n konferenssin tuloksen, päätöksen 2009/42/YUTP ja päätöksen 2010/336/YUTP nojalla toteutetut toimet ja tarpeen myötävaikuttaa neuvottelujen onnistuneeseen päätökseen unionin olisi edelleen tuettava asekauppasopimusprosessia sen varmistamiseksi, että se johtaa viipymättä tehokkaaseen ja täytäntöönpanokelpoiseen oikeudellisesti sitovaan sopimukseen. Unionin asekauppasopimusprosessille antaman jatkuvan tuen olisi myötävaikutettava neuvottelujen onnistuneeseen päätökseen viemiseen 18 ja 28 päivän maaliskuuta 2013 välisenä aikana järjestettävässä YK:n konferenssissa ja edistettävä täytäntöönpanotoimia kolmansissa maissa, joiden olisi noudatettava tulevaa asekauppasopimusta, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Unioni toteuttaa asekauppasopimuksen tueksi toimia, joilla on seuraavat tavoitteet:
— |
tukea asekauppasopimusta koskevien YK:n neuvottelujen onnistunutta päätökseen viemistä; |
— |
tukea YK:n jäsenvaltioita niiden kehittäessä ja parantaessa kansallista ja alueellista asiantuntemusta, jota aseiden siirron valvonnan tehokas täytäntöönpano edellyttää, jotta voidaan varmistaa, että asekauppasopimus on voimaan tultuaan mahdollisimman tehokas. |
2. Edellä 1 kohdassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi unioni toteuttaa seuraavan hankkeen:
— |
se järjestää hallitusten asiantuntijoille kaksi seminaaria, joiden tarkoituksena on helpottaa neuvottelujen päätökseen saattamista ja asekauppasopimuksen tulevaa täytäntöönpanoa. |
Yksityiskohtainen kuvaus tässä kohdassa tarkoitetusta hankkeesta on liitteessä.
2 artikla
1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
2. EU:n asesulkukonsortio, jäljempänä ’konsortio’, vastaa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen teknisestä täytäntöönpanosta.
3. Konsortio suorittaa tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä konsortion kanssa.
3 artikla
1. Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamiseksi on 160 800 euroa.
2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin talousarvioon sovellettavien menettelytapojen ja sääntöjen mukaisesti.
3. Komissio valvoo, että 1 kohdassa tarkoitettuja menoja hallinnoidaan asianmukaisesti. Tätä varten se tekee rahoitussopimuksen konsortion kanssa. Sopimuksessa on määrättävä, että konsortion on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden edellyttämin tavoin.
4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista ja rahoitussopimuksen tekopäivän.
4 artikla
1. Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta kunkin seminaarin järjestämisen jälkeen annettavien raporttien pohjalta. Konsortio valmistelee nämä raportit, ja ne ovat perusta neuvoston suorittamalle arvioinnille.
2. Komissio toimittaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankkeen toteuttamisen rahoitusnäkökohdista.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Sen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään, tai kuuden kuukauden kuluttua sen hyväksymispäivästä, jos rahoitussopimusta ei ole tuon ajan kuluessa tehty.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 17, 22.1.2009, s. 39.
(2) EUVL L 152, 18.6.2010, s. 14.
LIITE
1 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU HANKE
1. Tavoite
Tämän päätöksen yleisenä tavoitteena on tukea asekauppasopimusta koskevien YK:n neuvottelujen onnistunutta päätökseen saattamista sekä tukea YK:n jäsenvaltioita niiden valmistautuessa asekauppasopimuksen täysimääräiseen täytäntöönpanoon sen tultua voimaan.
2. Hankkeen kuvaus
2.1 Hankkeen tavoitteet
Hankkeella tuetaan unionin pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on auttaa saattamaan päätökseen sellaista asekauppasopimusta koskevat neuvottelut, jossa ”vahvistetaan tiukimmat mahdolliset yhteiset kansainväliset tavanomaisten aseiden kaupan sääntelyä koskevat normit”, joiden tuloksena ”asekaupasta tehdään vastuullisempaa ja avoimempaa sekä edistetään näin rauhaa ja turvallisuutta, alueellista vakautta sekä kestävää sosiaalista ja taloudellista kehitystä”. Erityisesti hankkeella
— |
myötävaikutetaan vahvan ja vankkaperustaisen asekauppasopimuksen syntymiseen puheenjohtajan 26 päivänä heinäkuuta 2012 esittämän sopimustekstin luonnoksen pohjalta; |
— |
jatketaan unionin pyrkimyksiä rohkaista kolmansia maita tukemaan sellaisen oikeudellisesti sitovan asekauppasopimuksen laadintaa ja täytäntöönpanoa, jossa vahvistetaan yhteiset tavanomaisten aseiden maailmanlaajuista kauppaa koskevat kansainväliset normit; |
— |
edistetään unionin pyrkimyksiä tehostaa aseiden siirron valvontaa kolmansissa maissa; sekä |
— |
tuetaan kolmansien maiden kansallisia pyrkimyksiä niiden valmistellessa asekauppasopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa sen tultua voimaan. |
2.2 Hankkeen tulokset
Hankkeen toteuttamisen tuloksena
— |
perustetaan keskeisten hallituksiin liittyvien sidosryhmien foorumi, joka auttaa YK:n jäsenvaltioita valmistautumaan maaliskuussa 2013 koolle kutsuttavaan asekauppasopimusta koskevaan YK:n konferenssiin ja joka auttaa valtioita valmistautumaan asekauppasopimuksen varhaiseen voimaantuloon ja täysimääräiseen täytäntöönpanoon. Foorumi tarkastelee myös tapoja sovittaa yhteen ja maksimoida nykyisiä toimia aseiden vientivalvonnan tehostamista tarkoittavan kansainvälisen avun alalla; |
— |
julkaistaan 20-sivuinen raportti. Raportissa selvitellään, miten voidaan tukeutua olemassa oleviin unionin ja kansainvälisten tahojen tiedotus- ja avustustoimiin tuettaessa kolmansien maiden pyrkimyksiä perustaa aseidensiirron valvontajärjestelmiä, jotka täyttävät asekauppasopimuksen mukaiset velvoitteet. |
2.3 Toimien kuvaus
Tämä hanke käsittää 2.1 kohdassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi kolme toimea: kaksi seminaaria ja raportin.
2.3.1
Hanke käsittää kahden kaksipäiväisen, majoituksen sisältävän seminaarin järjestämisen 30–40:lle hallitusten edustajalle. Kummankin seminaarin pitopaikasta ja päivämääristä sovitaan korkean edustajan ja asianomaisen neuvoston työryhmän kanssa.
a) Seminaarien rakenne
Kummassakin seminaarissa on tilaisuus keskustella muun muassa seuraavista kysymyksistä:
— |
miten päästä asekauppasopimusta koskevissa ja maaliskuussa 2013 järjestettävässä YK:n konferenssissa käytävissä neuvotteluissa onnistuneeseen päätökseen 26 päivänä heinäkuuta 2012 esitetyn sopimustekstin luonnoksen pohjalta; |
— |
miten turvataan asekauppasopimuksen mahdollisimman varhainen voimaantulo; |
— |
sellaista kansallista, alueellista ja kansainvälistä apua koskevat parhaat käytännöt, jolla edistetään sopimuksen voimaantuloa ja täysimääräistä täytäntöönpanoa; |
— |
tarvittavat oikeudelliset, tekniset, aineelliset ja rahoitukselliset tekijät, joilla voidaan varmistaa niiden kansallisten järjestelmien kehittäminen, joita asekauppasopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttäminen edellyttää. |
Ennen kumpaakin seminaaria laaditaan tärkeimpiä käsiteltäviä kysymyksiä koskeva pieni muistio (”food for thought”). Seminaarista laaditaan pian sen päättymisen jälkeen yhteenveto korkealle edustajalle ja asianomaiselle neuvoston työryhmälle.
Seminaarien yksityiskohtaisesta ja lopullisesta ohjelmasta sovitaan korkean edustajan ja asianomaisen neuvoston työryhmän kanssa.
b) Seminaarien osallistujat
Seminaareihin osallistuu enimmillään 40 asekauppasopimusta koskeviin neuvotteluihin osallistuvaa hallitusten edustajaa valituista YK:n jäsenvaltioista. Kummankin seminaarin yksityiskohtaisesta ja lopullisesta osallistujaluettelosta sovitaan korkean edustajan ja asianomaisen neuvoston työryhmän kanssa.
2.3.2
Seminaarien päättämisen jälkeen julkaistaan 20-sivuinen raportti, jossa selvitellään, miten voidaan kehittää ja laajentaa olemassa olevaa unionin ja kansainvälisten tahojen apua aseidensiirron valvontajärjestelmien vahvistamiseksi, jotta YK:n jäsenvaltiot voisivat täyttää asekauppasopimuksen mukaiset velvoitteensa. Raportin eräänä päätavoitteena on suositella toimenpiteitä asekauppasopimuksen varhaisen voimaantulon tukemiseksi.
Raportin on tarkoitus edesauttaa keskusteluja tulevasta avusta asekauppasopimuksen täytäntöönpanon tukemiseksi. Tämä raportti on suunniteltu tästä päätöksestä johtuvaksi julkiseksi panokseksi, ja sillä varmistetaan unionin osuuden näkyvyys vahvan ja vankkaperustaisen asekauppasopimuksen aikaan saamisessa.
3. Kesto
Tämän hankkeen toteuttaminen kestää 12 kuukautta päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään.
4. Osallistujat
Hankkeeseen osallistujia ovat YK:n jäsenvaltiot, erityisesti valtion viranomaiset, jotka vastaavat asekauppasopimusta ja sen tulevaa täytäntöönpanoa koskevasta kansallisesta politiikasta. Osallistujavaltioiden valitsemisesta sovitaan korkean edustajan ja asianomaisen neuvoston työryhmän kanssa.
5. Täytäntöönpanosta vastaava elin
Tämän päätöksen tekninen täytäntöönpano annetaan konsortion tehtäväksi. Konsortio suorittaa tehtävänsä korkean edustajan alaisuudessa. Konsortio varmistaa unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden edellyttämin tavoin.
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/57 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/44/YUTP,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta annetun päätöksen 2010/96/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto antoi 15 päivänä helmikuuta 2010 päätöksen 2010/96/YUTP (1). |
(2) |
Neuvosto antoi 28 päivänä heinäkuuta 2011 päätöksen 2011/483/YUTP (2), jolla muutettiin päätöstä 2010/96/YUTP ja jatkettiin sen voimassaoloa vielä yhdellä vuodella. |
(3) |
Neuvosto korosti 14 päivänä toukokuuta 2012, että on tärkeää siirtää vastuu turvallisuudesta lopulta Somalian viranomaisille ja että tätä varten kansainvälistä tukea Somalian kansallisille turvallisuusjoukoille olisi tehostettava. Se antoi tunnustusta koulutetuille somalialaisille sotilaille niiden osuudesta turvallisuuden palauttamisessa Somaliaan ja sitoutui jatkamaan tukeaan sotilasoperaation muodossa Somalian kansallisten turvallisuusjoukkojen, mukaan lukien niiden johtamisjärjestelyn rakenteen, kehittämiselle yhteistyössä Somaliassa toteutettavan Afrikan unionin operaation (AMISOM), Ugandan, Amerikan yhdysvaltojen sekä muiden asianosaisten toimijoiden kanssa. |
(4) |
Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri suositteli turvallisuusneuvostolle 1 päivänä toukokuuta 2012 antamassaan raportissa, että kansainvälistä yhteisöä kannustettaisiin investoimaan vakavasti Somalian olojen normalisoimiseen ja kehitykseen pitkällä aikavälillä, mukaan lukien tukemalla turvallisuusalan vahvistamista. |
(5) |
Istanbulissa toukokuun 31 päivänä ja kesäkuun 1 päivänä 2012 pidetty toinen Somaliaa koskeva kansainvälinen konferenssi antoi tunnustusta unionin AMISOMille ja Somalian turvallisuusinstituutioille antamalle tuelle. Konferenssi totesi, että kansainvälisen yhteisön olisi jatkettava tukeaan, jotta voidaan perustaa uudelleen ammattimainen, kattava, kurinalainen ja hyvin varustettu turvallisuuskoneisto, mukaan lukien Somalian kansalliset puolustusvoimat, poliisivoimat, laivasto, rannikkovartiosto ja tiedustelupalvelu, sekä korosti tarvetta saattaa Somalian kaikki joukot yhtenäisen johdon alaisuuteen. |
(6) |
Somalian tasavallan presidentti hyväksyi kuusipilarisen toimintapolitiikan, jolla on tarkoitus edistää vakautta, talouden elpymistä, rauhanrakennusta, palvelujen toimittamista, kansainvälisiä suhteita ja yhtenäisyyttä, ja jossa turvallisuusalan uudistusta pidetään toimintakykyisen Somalian valtion aikaansaamisen olennaisena perustana; hän pyysi unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, jäljempänä ’korkea edustaja’, jatkamaan unionin toimia Somalian tukemiseksi. |
(7) |
Ugandan hallitus ilmaisi tyytyväisyytensä EU:n sotilasoperaation puitteissa toteutettuun kumppanuuteen unionin kanssa sekä halunsa jatkaa yhteistyötä mainituissa puitteissa. |
(8) |
Somalian tasavallan pääministeri lähetti 27 päivänä marraskuuta 2012 korkealle edustajalle EU:n sotilasoperaation toteuttamista koskevan kutsukirjeen, jossa hän ilmaisi tyytyväisyytensä unionin tukeen Somalian asevoimien kouluttamiseen. |
(9) |
Neuvosto hyväksyi 10 päivänä joulukuuta 2012 tarkistetun kriisinhallinnan toimintaperiaatteen EU:n sotilasoperaatiota varten. |
(10) |
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu niiden unionin päätösten ja toimien valmisteluun ja täytäntöönpanoon, joilla on merkitystä puolustuksen alalla. Tanska ei osallistu tämän päätöksen täytäntöönpanoon eikä siten osallistu tämän operaation rahoittamiseen. |
(11) |
EU:n sotilasoperaatiota olisi jatkettava edelleen siten, että sen toimeksiantoa muutetaan, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan päätös 2010/96/YUTP seuraavasti:
1) |
Korvataan 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla Operaatio 1. Unioni toteuttaa sotilaskoulutusoperaation edistääkseen Somalian kansalliselle hallitukselle vastuussa olevien Somalian kansallisten asevoimien perustamista ja vahvistamista Somalian tarpeiden ja painopisteiden mukaisesti. 2. Edellä 1 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi EU:n sotilasoperaatio toteutetaan Somaliassa ja Ugandassa Somalian viranomaisten opastamiseksi, neuvomiseksi ja tukemiseksi Somalian kansallisten asevoimien perustamisessa, Somalian kansallisen turvallisuus- ja vakautusohjelman täytäntöönpanossa ja Somalian kansallisten asevoimien koulutuksessa. EU:n sotilasoperaatio on myös valmis antamaan keinojensa ja voimavarojensa puitteissa tukea muille unionin toimijoille niiden turvallisuus- ja puolustusalan toimeksiantojen toteuttamisessa Somaliassa. 3. Toimeksiantojen mukaisten toimintojen toteuttaminen Somaliassa riippuu Somalian turvallisuustilanteesta ja poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean poliittisesta ohjeistuksesta.” |
2) |
Korvataan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Prikaatikenraali Gerald AHERNE nimitetään EU:n operaation komentajaksi 1 päivästä helmikuuta 2013.” |
3) |
Korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla Operaation esikunnan nimittäminen 1. Operaation esikunta pysyy aluksi edelleen Ugandassa, mutta se voidaan suunnitteluasiakirjojen mukaisesti siirtää toimeksiannon aikana Somaliaan. Se suorittaa sekä operaatioesikunnan että joukkojen esikunnan tehtävät. 2. Operaation esikuntaan kuuluu yhteystoimisto Nairobissa ja tukiyksikkö Brysselissä.” |
4) |
Korvataan 7 artikla seuraavasti: ”7 artikla Unionin toimien johdonmukaisuus ja koordinointi 1. Korkea edustaja varmistaa, että tämän päätöksen täytäntöönpano on johdonmukainen unionin koko ulkoisen toiminnan kanssa, unionin kehitysohjelmat mukaan lukien. 2. EU:n operaation komentaja saa Afrikan sarven alueelle nimitetyltä EU:n erityisedustajalta ja alueella olevilta unionin asiaankuuluvilta edustustoilta paikallistason poliittista ohjeistusta, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta johtamisjärjestelyyn. 3. EU:n sotilasoperaatio jatkaa ja tehostaa koordinointia EUNAVFOR Atalanta ja EUCAP Nestor -operaatioiden kanssa. EU:n operaatiokeskuksen aktivoimisesta Afrikan sarvessa toteutettavia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioita varten 23 päivänä maaliskuuta 2012 annetussa neuvoston päätöksessä 2012/173/YUTP (3) säädetyn toimeksiannon mukaisesti EU:n operaatiokeskus helpottaa tätä koordinointia ja tiedonvaihtoa johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja synergian lisäämiseksi alueella toteuttavien kolmen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaation välillä. 4. EU:n sotilasoperaatio tekee tiivistä yhteistyötä muiden alueella olevien kansainvälisten toimijoiden kanssa, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien, AMISOMin, Amerikan yhdysvaltojen ja Ugandan kanssa, Somalian kansallisen hallituksen sovittujen tarpeiden mukaisesti. |
5) |
Korvataan 10 artikla seuraavasti: ”10 artikla Rahoitusjärjestelyt 1. EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia hallinnoidaan Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, (Athene) 19 päivänä joulukuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/871/YUTP (4), jäljempänä ’Athene-päätös’, mukaisesti. 2. Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten 9 päivänä elokuuta 2011 päättyvälle kaudelle on 4,8 miljoonaa euroa. Athene-päätöksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusohjeen prosenttiosuus on 60 prosenttia. 3. Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten 9 päivänä elokuuta 2011 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2012 päättyvälle kaudelle on 4,8 miljoonaa euroa. Athene-päätöksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusohjeen prosenttiosuus on 30 prosenttia. 4. Rahoitusohje EU:n sotilasoperaation yhteisiä kustannuksia varten 1 päivänä tammikuuta 2013 alkavalle kaudelle on 11,6 miljoonaa euroa. Athene-päätöksen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusohjeen prosenttiosuus on 20 prosenttia ja Athene-päätöksen 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun sitoumukseen prosenttiosuus on 30 prosenttia. |
6) |
Korvataan 11 artikla seuraavasti: ”11 artikla Tietojen luovuttaminen 1. Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa tarvittaessa ja operaation tarpeiden mukaisesti tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille operaatiota varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyn neuvoston päätöksen 2011/292/EU (5) mukaisesti:
2. Korkealla edustajalla on myös valtuudet luovuttaa operaation operatiivisten tarpeiden mukaisesti Yhdistyneille kansakunnille (YK) ja Afrikan unionille (AU) operaatiota varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE / EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2011/292/EU mukaisesti. Tätä varten vahvistetaan korkean edustajan sekä YK:n ja AU:n toimivaltaisten viranomaisten väliset järjestelyt. 3. Jos kyseessä on tarkasti määritelty ja välitön operatiivinen tarve, korkealla edustajalla on lisäksi valtuudet luovuttaa isäntävaltiolle operaatiota varten tuotettuja EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ”RESTREINT UE / EU RESTRICTED” -tasolle saakka päätöksen 2011/292/EU mukaisesti. Tätä varten vahvistetaan korkean edustajan ja isäntävaltion toimivaltaisten viranomaisten väliset järjestelyt. 4. Korkealla edustajalla on valtuudet luovuttaa tähän päätökseen osallistuville kolmansille valtioille operaatiota koskeviin neuvoston käsittelyihin liittyviä EU:n turvallisuusluokittelemattomia asiakirjoja, joita koskee neuvoston työjärjestyksen (6) 6 artiklan 1 kohdan mukainen salassapitovelvollisuus. 5. Korkea edustaja voi siirtää tällaiset valtuudet sekä oikeuden sopia edellä mainituista järjestelyistä Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstölle ja /tai EU:n operaation komentajalle. |
7) |
Korvataan 12 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. EU:n sotilasoperaation toimeksianto päättyy 31 päivänä maaliskuuta 2015.” |
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 44, 19.2.2010, s. 16.
(2) EUVL L 198, 30.7.2011, s. 37.
(3) EUVL L 89, 27.3.2012, s. 66.”
(4) EUVL L 343, 23.12.2011, s. 35.”
(5) EUVL L 141, 27.5.2011, s. 17.
(6) Neuvoston päätös 2009/937/EU, tehty 1 päivänä joulukuuta 2009, neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 325, 11.12.2009, s. 35).”
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/60 |
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/45/YUTP,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2011/137/YUTP muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto antoi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP (1). |
(2) |
Päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevaan luetteloon merkittyjen henkilöiden osalta Libyan valtion väärinkäytettyjen varojen palauttamisen helpottamiseksi päätöksellä 2011/137/YUTP säädettyjä poikkeuksia olisi muutettava, jotta tietyt jäädytetyt varat tai taloudelliset resurssit voitaisiin vapauttaa silloin, kun ennen päivää, jona asianomaiset henkilöt, yhteisöt tai elimet on merkitty luetteloon, tai sen jälkeen unionissa annetun tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen päätöksen tai jäsenvaltiossa täytäntöönpanokelpoisen tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpano sitä edellyttää. |
(3) |
Neuvosto katsoo, että yhden yhteisön pitämiselle päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevassa luettelossa ei ole enää perusteita. |
(4) |
Yhtä henkilöä koskeva merkintä olisi poistettava päätöksen 2011/137/YUTP liitteissä II ja IV olevista luetteloista ja sisällytettävä kyseisen päätöksen liitteissä I ja III oleviin luetteloihin. |
(5) |
Päätöksen 2011/137/YUTP liitteissä I, II, III ja IV lueteltuihin tiettyihin henkilöihin liittyvät tiedot olisi päivitettävä. |
(6) |
Päätöksen 2011/137/YUTP liitteet I, II, III ja IV olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan päätös 2011/137/YUTP seuraavasti:
1) |
Lisätään 6 artiklaan kohta seuraavasti: "5 b. Liitteessä IV lueteltujen henkilöiden ja yhteisöjen osalta ja poiketen siitä, mitä 1 kohdan b alakohdassa säädetään, jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamisen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla annetuista luvista." |
2) |
Lisätään 6 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:
|
3) |
Muutetaan päätöksen 2011/137/YUTP liitteet I, II, III ja IV tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 58, 3.3.2011, s. 53.
LIITE
Muutetaan päätöksen 2011/137/YUTP liitteet I, II, III ja IV seuraavasti:
1) |
Liitteessä I
|
2) |
Poistetaan merkintä 7 (AL-BARASSI, Safia Farkash) liitteestä II. |
3) |
Liitteessä III
|
4) |
Liitteessä IV
|
23.1.2013 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 20/65 |
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2013/46/YUTP,
annettu 22 päivänä tammikuuta 2013,
Kongon demokraattista tasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/788/YUTP täytäntöönpanosta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Kongon demokraattista tasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä 20 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/788/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvosto hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2010 päätöksen 2010/788/YUTP. |
(2) |
Kongon demokraattista tasavaltaa koskevalla Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1533 (2004) perustettu komitea saattoi 31 päivänä joulukuuta 2012 ajan tasalle luettelon henkilöistä, joihin kohdistetaan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1596 (2005) 13 ja 15 kohdassa määrättyjä rajoittavia toimenpiteitä. |
(3) |
Päätöksen 2010/788/YUTP liite olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Lisätään tämän päätöksen liitteessä luetellut henkilöt ja yhteisöt päätöksen 2010/788/YUTP liitteessä olevaan henkilöiden ja yhteisöjen luetteloon.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2013.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. NOONAN
(1) EUVL L 336, 21.12.2010, s. 30.
LIITE
Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä ja yhteisöistä
a) Henkilöt
Nimi |
Peitenimet |
Syntymäaika ja -paikka |
Tunnistamistiedot |
Perusteet |
Nimeämispäivä |
BADEGE, Eric |
|
1971 |
|
Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevän asiantuntijaryhmän 15.11.2012 antaman loppuraportin mukaan ”… ev.luutn. Eric Badegesta on tullut M23:n keskeinen toimija Masisissa, ja hän on komentanut yhteisiä operaatioita…” toisen sotilasjohtajan kanssa. Lisäksi raportissa todetaan, että ”ev.luutn. Badegen elokuussa [2012] toteuttaman koordinoitujen hyökkäysten sarjan ansiosta … M23 pystyi horjuttamaan vakautta suuressa osassa Masisin aluetta.””Entisten sotilaiden mukaan ev.luutn. Badege … toimi hyökkäysjärjestelyjä toteuttaessaan ev. Makengan alaisuudessa.” |
31.12.2012 |
|
|
|
|
M23-liikkeen sotilaskomentajana Eric Badege on syyllistynyt vakaviin loukkauksiin ottamalla lapset ja naiset kohteiksi aseellisissa selkkauksissa. Asiantuntijaryhmän marraskuisen raportin mukaan kävi ilmi useita merkittäviä tapauksia, joissa surmattiin umpimähkään siviilejä, myös naisia ja lapsia. Vuoden 2012 toukokuun lähtien Raia Mutomboki on surmannut M23-liikkeen alaisuudessa satoja siviilejä koordinoitujen hyökkäysten sarjassa. Asiantuntijoiden marraskuussa antamassa raportissa todetaan, että ev.luutn. Badege ja eversti Makoma Semivumbi Jacques toteuttivat yhdessä edellä mainitut hyökkäykset. Kyseisen raportin mukaan Masisin paikallisjohtajat totesivat, että Eric Badege komensi näitä Raia Mutombokin hyökkäyksiä paikan päällä. |
|
|
|
|
|
Radio Okapi välitti 28.7.2012 seuraavan uutisen: ”Masisin hallintoviranomainen ilmoitti, että tänään lauantaina Kongon demokraattisen tasavallan asevoimien (FARDC) Nabiondon tukikohdan 410. rykmentin toisen pataljoonan komentaja on loikannut vastustajan leiriin noin 30 kilometriä luoteeseen Pohjois-Kivussa sijaitsevasta Gomasta. Hallintoviranomaisen mukaan ev.luutn. Eric Badege ja yli 100 sotilasta suuntasivat perjantaina Rubayaan, joka sijaitsee 80 kilometriä pohjoiseen Nabiondosta. Useat lähteet ovat vahvistaneet mainitun tiedon.” BBC:n 23.11.2012 välittämän artikkelin mukaan M23 muodostettiin, kun FARDC:hen liitetyt Kansan puolustuksen kansalliskonferenssin (CNDP) entiset jäsenet alkoivat protestoida heikkoja olosuhteita ja alhaista palkkaa sekä sitä vastaan, ettei ollut pantu kokonaisuudessaan täytäntöön 23.3.2009 CNDP:n ja Kongon demokraattisen tasavallan välillä tehtyä rauhansopimusta, joka johti CNDP:n liittämiseen osaksi FARDC:tä. |
|
|
|
|
|
IPISin (International Peace Information Service) marraskuussa 2012 julkaiseman raportin mukaan M23 on ryhtynyt aktiivisiin sotilasoperaatioihin ottaakseen hallintaansa Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa olevan alueen. M23 ja FARDC taistelivat useiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa olevien kaupunkien ja kylien hallinnasta 24. ja 25.7.2012. M23 hyökkäsi FARDC:n kimppuun 26.7.2012 Rumangabossa. M23 ajoi 17.11.2012 FARDC:n pois Kibumbasta ja otti Goman hallintaansa 20.11.2012. Asiantuntijaryhmän marraskuisen raportin mukaan useat M23-liikkeen entiset sotilaat väittävät, että liikkeen johtajat teloittivat summittaisesti kymmeniä lapsia, jotka yrittivät paeta sen jälkeen, kun heidät oli värvätty M23-liikkeen lapsisotilaiksi. |
|
|
|
|
|
Human Rights Watchin (HRW) 11.9.2012 antamien tietojen mukaan 18-vuotias ruandalainen mies, joka oli paennut sen jälkeen, kun hänet oli väkivalloin värvätty Ruandassa, kertoi järjestölle, että hän oli ollut M23-yksikköönsä kuuluneen, kesäkuussa pakoa yrittäneen 16-vuotiaan pojan teloituksen silminnäkijänä. M23-liikkeen sotilaat vangitsivat pojan ja hakkasivat hänet kuoliaaksi muiden alokkaiden nähden. Pojan surmaamismääräyksen antaneen M23-komentajan väitetään tämän jälkeen selittäneen muille alokkaille pojan surmaamisen syyksi seuraavaa: ”Hän halusi jättää meidät”. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että todistajat vakuuttivat, että ainakin 33 alokasta ja muuta liikkeen sotilasta teloitettiin umpimähkäisesti, kun he yrittivät paeta. Osa sidottiinja ammuttiin muiden alokkaiden nähden esimerkkinä rangaistuksesta, jonka he voisivat saada. Yksi nuori alokas kertoi Human Rights Watchille seuraavaa: ”Kun olimme M23-liikkeen riveissä, he sanoivat, että [meillä on vara valita] ja voisimme jäädä heidän riveihinsä tai voisimme kuolla. Monet yrittivät paeta. Jotkut löydettiin ja surmattiin sitten välittömästi.” |
|
RUNIGA, Jean-Marie Lugerero |
|
Noin 1960 |
|
M23-johtajan Sultani Makengan allekirjoittamassa, 9.7.2012 päivätyssä asiakirjassa Jean-Marie Runiga nimettiin M23-liikkeen poliittisen siiven koordinaattoriksi. Asiakirjan mukaan hänen nimityksensä johtui siitä, että oli varmistettava M23-liikkeen ajaman asian näkyvyys. Runigaa kutsuttiin ryhmän www-sivuston postauksissa M23-liikkeen ”presidentiksi”. Hänen johtoasemansa vahvistetaan asiantuntijaryhmän marraskuisessa raportissa, jossa Jean-Marie Runigaan viitataan M23:n johtajana. |
31.12.2012 |
|
|
|
|
Associated Pressin 13.12.2012 julkaiseman artikkelin mukaan Jean-Marie Runiga näytti Associated Pressille luettelon vaatimuksista, jotka hän sanoi esittäneensä Kongon hallitukselle. Vaatimuksiin sisältyi Joseph Kabilan eroaminen ja kansalliskokouksen hajottaminen. Jean-Marie Runiga ilmoitti, että jos M23-liikkeelle annetaan mahdollisuus, se voisi vallata Goman takaisin. ”Ja sillä kertaa emme aio perääntyä”, hän totesi Associated Pressille. Lisäksi hän ilmoitti, että M23-liikkeen poliittisen haaran on saatava Goma hallintaansa ennakkoehtona neuvottelujen uudelleen aloittamiselle. ”Katson, että Kampalassa olevat jäsenemme edustavat meitä. Aikanaan minäkin olen siellä. Odotan, että asiat järjestetään, ja kun Joseph Kabila on siellä, menen minäkin sinne”, Jean-Marie Runiga totesi. |
|
|
|
|
|
Le Figarossa 26.11.2012 ilmestyneen artikkelin mukaan Jean-Marie Runiga tapasi Kongon demokraattisen tasavallan presidentin Kabilan 24.11.2012 keskustelujen aloittamistarkoituksessa. Le Figarolle erikseen antamassa haastattelussa Jean-Marie Runiga totesi, että ”M23-liike muodostuu pääasiassa FARDC:n entisistä sotilasjäsenistä, jotka loikkasivat protestoidakseen sitä vastaan, että 23.3.2009 tehtyjä sopimuksia ei ole noudatettu.” Hän totesi lisäksi, että ”M23-sotilaat ovat armeijan karkureita, jotka lähtivät aseet kädessään. Hiljattain löysimme paljon Bunaganan sotilastukikohdan materiaalia. Toistaiseksi voimme tämän avulla vallata päivittäin aluetta ja torjua kaikki FARDC:n hyökkäykset… Vallankumouksemme on kongolainen vallankumous, jota toteutetaan kongolaisten johdolla Kongon kansan puolesta.” Reuterin 22.11.2012 ilmestyneen artikkelin mukaan Jean-Marie Runiga totesi, että M23-liikkeellä on valmiudet pitää tiukasti kiinni Gomasta sen jälkeen, kun M23-joukkoja vahvistettiin lietsomalla FARDC:n kongolaiset sotilaat kapinaan: ”Ensiksikin meillä on kurinalainen armeija ja meillä on myös riveihimme liittyneitä FARDC:n sotilaita. He ovat veljiämme, heidät koulutetaan uudelleen ja lähetetään kertausharjoituksiin ja tämän jälkeen teemme työtä heidän kanssaan.” |
|
|
|
|
|
The Guardianissa 27.11.2012 julkaistun artikkelin mukaan Jean-Marie Runiga ilmoitti, että M23 kieltäytyy tottelemasta Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin aluejohtajien kehotusta poistua Gomasta rauhanneuvottelujen edistämiseksi. Sen sijaan hän totesi, että M23-liikkeen vetäytyminen Gomasta on neuvottelujen tulos eikä ennakkoehto. Asiantuntijoiden marraskuun 15. päivän 2012 loppuraportin mukaan Jean-Marie Runiga toimi sen valtuuskunnan johtajana, joka matkusti 29.7.2012 Kampalaan (Uganda) ja viimeisteli M23-liikkeen 21-kohtaisen toimintasuunnitelman Suurten järvien alueen kansainvälisen konferenssin odotettavissa olevien neuvottelujen edellä. BBC:n 23.11.2012 välittämän artikkelin mukaan M23 muodostettiin, kun FARDC:hen liitetyt CNDP:n entiset jäsenet alkoivat protestoida heikkoja olosuhteita ja alhaista palkkaa sekä sitä vastaan, ettei ollut pantu kokonaisuudessaan täytäntöön 23.3.2009 CNDP:n ja Kongon demokraattisen tasavallan välillä tehtyä rauhansopimusta, joka johti CNDP:n liittämiseen osaksi FADRC:tä. |
|
|
|
|
|
M23 on toteuttanut aktiivisia sotilasoperaatioita ottaakseen hallintaansa Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa olevan alueen IPISin (International Peace Information Service) marraskuussa 2012 julkaistun julkaiseman tiedonannon mukaan. M23 ja FARDC taistelivat useiden Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa olevien kaupunkien ja kylien hallinnasta 24. ja 25.7.2012. M23 hyökkäsi 26.7.2012 FARDC:n kimppuun Rumangabossa. M23 ajoi 17.11.2012 FARDC:n pois Kibumbasta ja otti 20.11.2012 Goman hallintaansa. Asiantuntijaryhmän marraskuisen raportin mukaan useat M23-liikkeen entiset sotilaat väittävät, että liikkeen johtajat teloittivat summittaisesti kymmeniä lapsia, jotka yrittivät paeta sen jälkeen, kun heidät oli värvätty M23-liikkeen lapsisotilaiksi. |
|
|
|
|
|
Human Rights Watchin (HRW) 11.9.2012 antamien tietojen mukaan 18-vuotias ruandalainen mies, joka oli paennut sen jälkeen, kun hänet oli väkivalloin värvätty Ruandassa, kertoi Human Rights Watchille, että hän oli ollut M23-yksikköönsä kuuluneen, kesäkuussa pakoa yrittäneen 16-vuotiaan pojan teloituksen silminnäkijänä. M23-liikkeen sotilaat vangitsivat pojan ja hakkasivat hänet kuoliaaksi muiden alokkaiden nähden. Pojan surmaamismääräyksen antaneen M23-ryhmän komentajan väitetään tämän jälkeen selittäneen muille alokkaille pojan surmaamisen syyksi seuraavaa: ”Hän halusi jättää meidät”. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tapauksen todistajat vakuuttivat, että ainakin 33 alokasta ja muuta M23-liikkeen sotilasta teloitettiin summittaisesti, kun he yrittivät paeta. Osa sidottiin ja ammuttiin muiden alokkaiden nähden esimerkkinä rangaistuksesta, jonka he voisivat saada. Yksi nuori alokas kertoi Human Rights Watchille seuraavaa: ”Kun olimme M23-liikkeen riveissä, he sanoivat, että [meillä on vara valita] ja voisimme jäädä heidän riveihinsä tai voisimme kuolla. Monet yrittivät paeta. Jotkut löydettiin ja surmattiin sitten välittömästi”. |
|
b) Yhteisöt
Nimi |
Peitenimet |
Syntymäaika ja -paikka |
Tunnistamistiedot |
Perusteet |
Nimeämispäivä |
Ruandan demokraattinen vapautusarmeija (FDLR) |
Ruandan demokraattinen vapautusarmeija FDLR Abacunguzin armeija FOCA Ruandan vapautuksen armeija |
|
Fdlr@fmx.de fldrrse@yahoo.fr fdlr@gmx.net Sijainti: Pohjois- ja Etelä-Kivu, Kongon demokraattinen tasavalta |
FDLR (Ruandan demokraattinen vapautusarmeija) on suurimpia Kongon demokraattisen tasavallan alueella toimivia ulkomaisia aseellisia ryhmiä. Ryhmä muodostettiin vuonna 2000 ja, kuten jäljempänä on esitetty, M23 on tehnyt vakavia kansainvälisen oikeuden loukkauksia, joihin liittyy kohteiksi naisten ja lasten kohteeksi ottaminen Kongon demokraattisen tasavallan aseellisissa selkkauksissa ja joista esimerkkeinä mainittakoon tappaminen ja vammauttaminen, seksuaalinen väkivalta ja pakkosiirrot. Kongon demokraattisen tasavallan ihmisoikeuksia koskevan Amnesty Internationalin vuodelta 2010 olevan raportin mukaan FDLR oli syyllistynyt 96 siviilin tappamiseen Busurgunissa Walikalin alueella. Osa uhreista oli poltettu elävänä kodissaan. |
31.12.2012 |
|
|
|
|
Amnesty Internationalin vuodelta 2010 olevan raportin mukaan eräs kansalaisjärjestön lääkärikeskus ilmoitti kesäkuussa 2010, että aseistetut ryhmät, muun muassa FDLR, raiskasivat noin 60 tyttöä ja naista Luberon alueen eteläosassa Pohjois-Kivussa. Human Rights Watchin (HRW) 20.12.2010 julkaistun tiedonannon mukaan on olemassa asiakirjanäyttöä siitä, että FDLR värvää aktiivisesti lapsia riveihinsä. HRW on yksilöinyt ainakin 83 kongolaista alle 18-vuotiasta (eräät olivat vasta 14 vuoden ikäisiä) lasta, jotka FDLR oli värvännyt väkivalloin. |
|
|
|
|
|
Vuoden 2012 tammikuussa HRW ilmoitti, että FLDR:n sotilaat hyökkäsivät useisiin kyliin Masisin alueella ja surmasivat 6 siviiliä, raiskasivat kaksi naista ja sieppasivat ainakin 48 henkilöä, joiden olinpaikka on tuntematon. HRW:n kesäkuussa 2012 antaman ilmoituksen mukaan FDLR:n sotilaat hyökkäsivät toukokuussa 2012 siviilien kimppuun Kamanangassa ja Lumenjessa Etelä-Kivun provinssissa sekä Chambuchassa Walikalen alueella Ufumandun kylissä Masisin alueella Pohjois-Kivun maakunnassa. Näissä hyökkäyksissä viidakkoveitsin ja veitsin aseistautuneet FDLR:n sotilaat löivät kymmeniä siviilejä, myös useita lapsia, kuoliaaksi. |
|
|
|
|
|
Asiantuntijaryhmän vuoden 2012 kesäkuun selvityksen mukaan FDLR on hyökännyt 31.12.2011–4.1.2012 välisenä aikana useisiin eri kyliin Etelä-Kivun maakunnassa. Yhdistyneiden kansakuntien tutkimukset vahvistavat, että iskun aikana vähintään 33 henkilöä, joiden joukossa oli 9 lasta ja 6 naista, tapettiin – joko poltettiin elävältä, teloitettiin leikkaamalla pää irti tai ammuttiin. Lisäksi yksi nainen ja yksi tyttö raiskattiin. Lisäksi asiantuntijaryhmän kesäkuisen selvityksen mukaan Yhdistyneiden kansakuntien tutkimukset vahvistavat, että FDLR surmasi vuoden 2012 toukokuussa Etelä-Kivun maakunnassa vähintään 14 siviiliä, joiden joukossa oli 5 naista ja 5 lasta. Asiantuntijaryhmän vuoden 2012 marraskuun selvityksen mukaan YK dokumentoi joulukuun 2011 ja syyskuun 2012 välisenä aikana vähintään 106 välikohtausta, joissa FDLR on harjoittanut seksuaalista väkivaltaa. Asiantuntijaryhmän marraskuisessa selvityksessä todetaan, että YK:n tutkimusten mukaan FDLR raiskasi 10.3.2012 yöllä seitsemän naista, joiden joukossa oli yksi alaikäinen, Kalinganyassa Kabaren alueella. FDLR hyökkäsi kylään uudelleen 10.4.2012 ja raiskasi kolme naisista toistamiseen. Kyseisessä asiantuntijaryhmän selvityksessä mainitaan lisäksi FDLR:n surmanneen 11 henkilöä Bushibwambombossa Kalehessa 6.4.2012 ja FDLR:n olleen toukokuussa Masisin alueella osallisena 19 muussa surmatyössä. Surmattujen joukossa oli 5 alaikäistä ja 6 naista. |
|
M23 |
|
|
|
23 päivän maaliskuuta -liike (M23) on aseistautunut, Kongon demokraattisessa tasavallassa toimiva ryhmä, joka on vastaanottanut Kongon demokraattisen tasavallan alueella aseita ja niihin liittyviä tarvikkeita, myös sotilaalliseen toimintaan liittyvää neuvontaa, koulutusta ja apua. Useissa silminnäkijälausunnoissa todetaan, että M23 saa yleistä sotilastukea Ruandan puolustusvoimilta (RDF) ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden muodossa taistelutoimiin tarkoitetun materiaalituen lisäksi. |
31.12.2012 |
|
|
|
|
M23 on toiminut osallisena ja syyllistynyt vakaviin kansainvälisen oikeuden loukkauksiin kuten tappamiseen ja vammauttamiseen, seksuaaliseen väkivaltaan, kaappauksiin ja pakkosiirtoihin, ottamalla lapset ja naiset kohteiksi Kongon demokraattisen tasavallan aseellisissa selkkauksissa. Lukuisten raporttien, tutkimusten ja silminnäkijälausuntojen mukaan M23 on vastuussa siviilien surmaamisesta sekä naisten ja lasten raiskauksista eri puolilla Kongon demokraattista tasavaltaa. Useista raporteista ilmenee, että M23-sotilaat ovat raiskanneet 46 naista ja tyttöä, joista nuorin oli 8-vuotias. Raportoidun seksuaalisen väkivallan lisäksi M23 on myös toteuttanut laajamittaisia kampanjoita, joiden aikana lapsia on väkivalloin värvätty ryhmän riveihin. Arvioiden mukaan M23 on pakkovärvännyt heinäkuun 2012 jälkeen 146 nuorta miestä ja poikaa yksistään Rutshurun alueella Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa. Muutamat uhreista ovat olleen vasta 15 vuoden ikäisiä. |
|
|
|
|
|
M23:n Kongon demokraattisen tasavallan siviiliväestöä kohtaan harjoittamat julmuudet sekä M23:n pakkovärväyskampanja sekä M23:n asema aseiden ja sotilaallisen tuen saajana ovat dramaattisesti lisänneet epävakautta ja konflikteja alueella ja joissakin tapauksissa loukanneet kansainvälistä oikeutta. |
|