ISSN 1725-261X |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 109 |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Lainsäädäntö |
48. vuosikerta |
|
|
|
(1) ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |
FI |
Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu. Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista
Komissio
29.4.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 109/1 |
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 8 päivänä maaliskuuta 2005,
Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan ja Puolan vapauttamisesta velvollisuudesta soveltaa tiettyjen lajien osalta rehukasvien ja viljakasvien siementen, viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston ja metsänviljelyaineiston sekä öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan annettuja neuvoston direktiivejä 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 1999/105/EY ja 2002/57/EY
[tiedoksiannettu numerolla K(2005) 525]
(Ainoastaan tšekin-, viron-, kreikan-, latvian-, liettuan-, maltan- ja puolankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2005/325/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY (1) ja erityisesti sen 23a artiklan,
ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY (2) ja erityisesti sen 23a artiklan,
ottaa huomioon viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston direktiivin 68/193/ETY (3) ja erityisesti sen 18a artiklan,
ottaa huomioon metsänviljelyaineiston pitämisestä kaupan 22 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/105/EY (4) ja erityisesti sen 20 artiklan,
ottaa huomioon öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/57/EY (5) ja erityisesti sen 28 artiklan,
ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan ja Puolan esittämät pyynnöt,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Direktiiveissä 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 1999/105/EY ja 2002/57/EY annetaan tiettyjä säännöksiä rehukasvien ja viljakasvien siementen, viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston ja metsänviljelyaineiston sekä öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan. Kyseisissä direktiiveissä säädetään myös, että tietyillä edellytyksillä jäsenvaltiot voidaan vapauttaa kokonaan tai osittain velvollisuudesta soveltaa tiettyjen lajien tai aineistojen osalta kyseisten direktiivien säännöksiä. |
(2) |
Liitteen I, II ja V osassa määriteltyjen lajien siemeniä ei tavallisesti lisätä tai pidetä kaupan tietyissä jäsenvaltioissa. Liitteen III osassa tarkoitetulla viiniköynnöksen viljelyllä ja kasvullisen lisäysaineiston pitämisellä kaupan on tietyissä jäsenvaltioissa taloudellisesti vähän merkitystä. Myöskään liitteen IV osassa määritellyt puulajit eivät ole tärkeitä metsänviljelyn kannalta tietyissä jäsenvaltioissa. |
(3) |
Niin kauan kuin jäsenvaltio täyttää edellä mainitut edellytykset, se olisi vapautettava velvollisuudesta soveltaa kyseeseen tulevien lajien osalta direktiivejä 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 1999/105/EY ja 2002/57/EY. |
(4) |
Tässä päätöksessä vahvistetut toimenpiteet eivät saa rajoittaa siirtymävaiheen toimenpiteistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1259/1999 soveltamiseksi vuonna 2004 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän osalta Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa 16 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2199/2003 (6) säännöksiä. |
(5) |
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden, puutarhanhoidon ja metsänviljelyn siemeniä ja kasvullista lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Vapautetaan tämän päätöksen liitteen I osassa määritellyt jäsenvaltiot velvollisuudesta soveltaa taulukon ensimmäisessä sarakkeessa lueteltujen lajien osalta direktiiviä 66/401/ETY, lukuun ottamatta sen 14 artiklan 1 kohtaa.
2. Vapautetaan tämän päätöksen liitteen II osassa määritellyt jäsenvaltiot velvollisuudesta soveltaa taulukon ensimmäisessä sarakkeessa lueteltujen lajien osalta direktiiviä 66/402/ETY, lukuun ottamatta sen 14 artiklan 1 kohtaa ja Latvian osalta lisäksi sen 19 artiklan 1 kohtaa maissin osalta.
3. Vapautetaan tämän päätöksen liitteen III osassa määritellyt jäsenvaltiot velvollisuudesta soveltaa taulukon ensimmäisessä sarakkeessa lueteltujen lajien osalta direktiiviä 68/193/ETY, lukuun ottamatta sen 12 artiklaa ja 12a artiklan.
4. Vapautetaan tämän päätöksen liitteen IV osassa määritellyt jäsenvaltiot velvollisuudesta soveltaa taulukon ensimmäisessä sarakkeessa lueteltujen lajien osalta direktiiviä 1999/105/EY, lukuun ottamatta sen 17 artiklan 1 kohtaa.
5. Vapautetaan tämän päätöksen liitteen V osassa määritellyt jäsenvaltiot velvollisuudesta soveltaa taulukon ensimmäisessä sarakkeessa lueteltujen lajien osalta direktiiviä 2002/57/EY, lukuun ottamatta sen 17 artiklaa ja Maltan osalta lisäksi sen 9 artiklan 1 kohtaa auringonkukkien osalta.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle, Viron tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Maltan tasavallalle ja Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2005.
Komission puolesta
Markos KYPRIANOU
Komission jäsen
(1) EYVL 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/117/EY (EUVL L 14, 18.1.2005, s. 18).
(2) EYVL 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/117/EY.
(3) EYVL L 93, 17.4.1968, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).
(4) EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17.
(5) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY (EUVL L 165, 3.7.2003, s. 23).
(6) EUVL L 328, 17.12.2003, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1766/2004 (EUVL L 315, 14.10.2004, s. 27).
LIITE
Maininta
CZ |
: |
Tšekin tasavalta |
EE |
: |
Viron tasavalta |
CY |
: |
Kyproksen tasavalta |
LV |
: |
Latvian tasavalta |
LT |
: |
Liettuan tasavalta |
MT |
: |
Maltan tasavalta |
PL |
: |
Puolan tasavalta |
Taulukkoon on lisätty merkintä X jokaisen jäsenvaltion kohdalle, joka on vapautettu kyseisen tuotteen osalta.
I osa — Direktiivi 66/401/ETY
|
CZ |
EE |
CY |
LV |
LT |
MT |
PL |
Agrostis canina |
|
|
|
X |
|
|
|
Alopecurus pratensis |
|
|
|
|
|
X |
|
Arrhenatherum elatius |
|
|
|
|
|
X |
|
Bromus catharticus |
|
|
|
X |
X |
X |
|
Bromus sitchensis |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
Cynodon dactylon |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
Dactylis glomerata |
|
|
|
|
|
X |
|
Festuca arundinacea |
|
|
|
|
|
X |
|
x Festulolium |
|
|
|
|
|
X |
|
Lolium x boucheanum |
|
|
|
|
|
X |
|
Phalaris aquatica |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
Phleum bertolinii |
|
|
|
|
|
X |
|
Phleum pratense |
|
|
|
|
|
X |
|
Poa annua |
|
|
|
|
|
X |
X |
Poa nemoralis |
|
|
|
X |
|
X |
|
Poa palustris |
|
|
|
|
|
X |
|
Poa trivialis |
|
|
|
|
|
X |
|
Trisetum flavescens |
|
|
|
X |
|
X |
X |
Hedysarum coronarium |
X |
|
|
X |
X |
|
X |
Lotus corniculatus |
|
|
|
|
|
X |
|
Lupinus albus |
|
|
|
|
|
X |
|
Lupinus angustifolius |
|
|
|
|
|
X |
|
Lupinus luteus |
|
|
|
|
|
X |
|
Medicago lupulina |
|
|
|
X |
|
X |
|
Medicago x varia |
|
|
|
|
|
X |
|
Onobrychis viciifolia |
|
|
|
|
|
X |
|
Trifolium alexandrinum |
|
|
|
X |
|
|
X |
Trifolium hybridum |
|
|
|
|
|
X |
|
Trifolium incarnatum |
|
|
|
X |
|
X |
|
Trifolium repens |
|
|
|
|
|
X |
|
Trifolium resupinatum |
|
|
|
X |
|
X |
|
Trigonella foenum-graecum |
|
|
|
X |
X |
X |
X |
Vicia pannonica |
|
|
|
X |
|
X |
X |
Vicia villosa |
|
|
|
|
|
X |
|
Brassica napus var. napobrassica |
|
|
|
|
|
X |
|
Phacelia tanacetifolia |
|
|
|
|
|
X |
|
Raphanus sativus var. oleiformis |
|
|
|
|
|
X |
|
II osa — Direktiivi 66/402/ETY
|
CZ |
EE |
CY |
LV |
LT |
MT |
PL |
Oryza sativa |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
Phalaris canariensis |
|
X |
|
X |
|
|
|
Sorghum bicolor |
|
X |
|
X |
|
|
X |
Sorghum sudanense |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
Sorghum bicolor x Sorghum sudanense |
|
X |
|
X |
|
|
X |
Zea mays |
|
|
|
X |
|
|
|
III osa — Direktiivi 68/193/ETY
|
CZ |
EE |
CY |
LV |
LT |
MT |
PL |
Vitis |
|
X |
|
X |
X |
|
X |
IV osa — Direktiivi 1999/105/EY
|
CZ |
EE |
CY |
LV |
LT |
MT |
PL |
Abies alba |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Abies cephalonica |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Abies grandis |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Abies pinsapo |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Acer platanoides |
|
|
|
|
|
X |
|
Acer pseudoplatanus |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Alnus glutinosa |
|
|
|
|
|
X |
|
Alnus incana |
|
|
|
|
|
X |
|
Betula pendula |
|
|
|
|
|
X |
|
Betula pubescens |
|
|
|
|
|
X |
|
Carpinus betulus |
|
X |
|
|
|
X |
|
Castanea sativa |
|
X |
|
|
X |
|
|
Cedrus atlantica |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Cedrus libani |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Fagus sylvatica |
|
X |
|
|
|
X |
|
Fraxinus angustifolia |
|
X |
|
|
X |
|
|
Fraxinus excelsior |
|
|
|
|
|
X |
|
Larix decidua |
|
|
|
|
|
X |
|
Larix x eurolepis |
|
|
|
|
|
X |
|
Larix kaempferi |
|
|
|
|
|
X |
|
Larix sibirica |
|
|
|
|
X |
X |
|
Picea abies |
|
|
|
|
|
X |
|
Picea sitchensis |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Pinus brutia |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus canariensis |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus cembra |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Pinus contorta |
|
|
|
|
X |
X |
|
Pinus halepensis |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus leucodermis |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Pinus nigra |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus pinaster |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus pinea |
|
X |
|
|
X |
|
|
Pinus radiata |
|
X |
|
|
X |
|
|
Prunus avium |
|
X |
|
|
|
|
|
Pseudotsuga menziesii |
|
|
|
|
X |
|
|
Quercus cerris |
|
X |
|
|
X |
|
|
Quercis ilex |
|
X |
|
|
X |
|
|
Quercus petraea |
|
X |
|
|
|
X |
|
Quercus pubescens |
|
X |
|
|
X |
X |
|
Quercus rubra |
|
|
|
|
|
X |
|
Quercus suber |
|
X |
|
|
X |
|
|
Robinia pseudoacacia |
|
X |
|
|
|
|
|
Tilia cordata |
|
|
|
|
|
X |
|
Tilia platyphyllos |
|
X |
|
|
|
X |
|
V osa — Direktiivi 2002/57/EY
|
CZ |
EE |
CY |
LV |
LT |
MT |
PL |
Arachis hypogea |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
Brassica rapa |
|
|
|
|
|
X |
|
Brassica juncea |
|
|
|
X |
|
X |
|
Brassica napus |
|
|
|
|
|
X |
|
Brassica nigra |
|
|
|
|
|
X |
X |
Cannabis sativa |
|
|
X |
|
|
X |
|
Carthamus tinctorius |
|
X |
|
X |
|
X |
X |
Carum carvii |
|
|
|
|
|
X |
|
Gossypium spp. |
X |
X |
|
X |
X |
X |
X |
Helianthus annuus |
|
|
|
|
|
X |
|
Linum usitatissimum |
|
|
|
|
|
X |
|
Papaver somniferum |
|
|
X |
|
|
X |
|
Sinapis alba |
|
|
|
|
|
X |
|
Glycine max |
|
|
|
X |
|
X |
|
Euroopan keskuspankki
29.4.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 109/6 |
EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,
annettu 15 päivänä helmikuuta 2005,
tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä annettujen suuntaviivojen EKP/2003/2 muuttamisesta
(EKP/2005/4)
(2005/326/EY)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Tietyistä raha- ja pankkitilastotietoihin liittyvistä Euroopan keskuspankin tiedonantovaatimuksista ja kansallisten keskuspankkien tiedonantomenettelyistä 6 päivänä helmikuuta 2003 annettujen suuntaviivojen EKP/2003/2 (1) tarkastelun jälkeen tiettyjä muutoksia on pidetty välttämättöminä. |
(2) |
Joitakin muutoksia on tehtävä suuntaviivojen artiklaosaan ja liitteisiin I ja II sen vuoksi, että eri tyyppisten tilastojen toimitusaikataulut sisältänyt liite III poistetaan. Liite III poistetaan, koska tulevaisuudessa Euroopan keskuspankki (EKP) ilmoittaa nämä aikataulut kansallisille keskuspankeille vuosittain syyskuun loppuun mennessä seuraavan vuoden tiedonsiirtojen osalta. |
(3) |
Liitettä V pitäisi muuttaa, jotta luottolaitosten raportointivaatimukset vastaisivat kansallisiin keskuspankkeihin ja muihin rahalaitoksiin sovellettavia vaatimuksia. |
(4) |
Liitteessä VI ilmaisu ”rakenteelliset tilastoindikaattorit” pitäisi sekaannusten välttämiseksi korvata ilmaisulla ”rakenteelliset rahoitusindikaattorit”. Sekaannuksia saattaisi aiheutua sen vuoksi, että Eurostat laatii rakenteellisia indikaattoreita, jotka niin ikään tallennetaan EKP:n tietokantaan. |
(5) |
Liitettä VII pitäisi muuttaa siten, että erästä ”valtion hallussa olevat eurosetelit ja -metallirahat” tulee erittäin tärkeä lisätietoerä. Tämä helpottaa raha-aggregaattien laskennan kehittämistä. |
(6) |
Liitettä IX pitäisi muuttaa siten, että siihen sisällytetään vaatimus sellaisten raha- ja pankkitilastojen lisätietoerien ilmoittamisesta, jotka ovat tarpeen rahaliiton rahoitustaseen laatimiseksi neljännesvuosittain. |
(7) |
Liitettä X on muutettava, koska rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annettua asetusta EKP/2001/13 (2) on muutettu tiettyjen rahoitusinstrumenttien arvostamisessa sovellettavien sääntöjen osalta. Lisäksi taulukkoa 5 pitäisi muuttaa siten, että siihen sisällytetään neljännesvuositason lisätietoerien korjaukset. |
(8) |
Liitettä XIII pitäisi muuttaa siten, että otetaan huomioon uudet neljännesvuositason lisätietoerien korjaukset, joita liitteessä X nyt edellytetään. |
(9) |
Liitettä XVI pitäisi muuttaa siten, että sen nojalla ilmoitettavien tietojen toimitusaikataulu vastaa varantopohjatilastojen toimitusaikataulua. |
(10) |
Liitettä XVIII pitäisi muuttaa siten, että siihen sisällytetään uusi vaatimus transaktioita koskevien tietojen sekä sijoitusrahastojen liikkeeseen laskemien osuuksien/osakkeiden myyntiä ja takaisinostoja koskevien tietojen toimittamisesta. Lisäksi siihen sisällytetään sellaista uutta aikasarjaa koskeva vaatimus, jota käytetään rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten. |
(11) |
Liitettä XIX pitäisi muuttaa siten, että siihen sisällytetään laskentamalli nollakuponkilainojen arvostamista varten. |
(12) |
Tarkastelun perusteella tarvitaan muutamia muitakin muutoksia muun muassa sen vuoksi, että uusia jäsenvaltioita liittyi unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 ja tietyt siirtymäkauden ilmoitusjärjestelyt ja poikkeukset lakkasivat olemasta voimassa. |
(13) |
Perussäännön 12.1 ja 14.3 artiklan mukaisesti EKP:n suuntaviivat ovat erottamaton osa yhteisön lainsäädäntöä, |
ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:
1 artikla
Suuntaviivoja EKP/2003/2 muutetaan seuraavasti:
1) |
Suuntaviivojen 2 artiklan 1 kohta korvataan seuraavalla: ”1. Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti kaksi tasetta oman jäsenvaltionsa alasektoreista ’keskuspankki’ ja ’muut rahalaitokset’. Erityisesti keskuspankin tasetta koskevat vaaditut tilastotiedot eritellään tarkemmin liitteessä I olevissa raha- ja pankkitilastojen vastaavuustaulukoissa. EKP ottaa tilastointia varten omasta taseestaan vastaavat tiedot kuin kansalliset keskuspankit omista taseistaan. Kansalliset keskuspankit, jotka laativat omat taseensa, noudattavat liitteen II mukaista menettelyä valvoessaan säännöllisesti tilastointitarkoituksia varten laadittavan eurojärjestelmän yhteenlasketun kuukauden lopun taseen ja eurojärjestelmän viikkotaseen vastaavuutta ja ilmoittaessaan säännöllisesti EKP:lle valvontansa tuloksista. Oman taseensa laativa EKP noudattaa samaa menettelytapaa. Tilastotiedot tulee ilmoittaa EKP:n laatiman ja kansallisille keskuspankeille kunkin vuoden syyskuun loppuun mennessä ilmoittaman vuosiaikataulun mukaisesti.” |
2) |
Suuntaviivojen 7 artiklan 1 kohta korvataan seuraavalla: ”1. Jotta EKP voisi säännöllisesti tuottaa rahalaitosten korkotilastoja, kansallisten keskuspankkien tulee antaa tilastotiedot liitteen XX mukaisesti. Tilastotiedot on annettava EKP:n laatiman ja kansallisille keskuspankeille kunkin vuoden syyskuun loppuun mennessä ilmoittaman vuosiaikataulun mukaisesti.” |
3) |
Liitteitä I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX ja XX muutetaan näiden suuntaviivojen liitteen I mukaisesti. |
4) |
Liite III poistetaan. |
5) |
Liite VI korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä II. |
6) |
Liite IX korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä III. |
7) |
Liite XIII korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä IV. |
8) |
Liite XVIII (lukuun ottamatta i) lisäyksessä 1 olevaa taulukkoa, joka on otsikoitu ”EKP:lle muista rahoituksen välittäjistä (pl. sijoitusrahastot) toimitettavat aikasarjat (Keskeiset indikaattorit/Lisätietoerät)”; ja ii) lisäystä 2) korvataan näiden suuntaviivojen liitteellä V. |
2 artikla
Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 17 päivänä helmikuuta 2005.
3 artikla
Nämä suuntaviivat osoitetaan sellaisten jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille, jotka ovat ottaneet käyttöön yhtenäisvaluutan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.
Tehty Frankfurt am Mainissa 15 päivänä helmikuuta 2005.
EKP:n neuvoston puolesta
EKP:n puheenjohtaja
Jean Claude TRICHET
(1) EUVL L 241, 26.9.2003, s. 1. Suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat muutettuina suuntaviivoilla EKP/2004/1 (EUVL L 83, 20.3.2004, s. 29).
(2) EYVL L 333, 17.12.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella EKP/2004/21 (EUVL L 371, 18.12.2004, s. 42).
LIITE I
Suuntaviivojen EKP/2003/2 liitteitä I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX ja XX muutetaan seuraavasti:
1) |
Liitteessä I ensimmäinen kappale korvataan seuraavalla: ”Kansalliset keskuspankit ja Euroopan keskuspankki (EKP), jotka kokoavat omia taseitaan koskevat tilastotiedot, käyttävät seuraavia vastaavuustaulukoita valvoessaan säännöllisin väliajoin sitä, että tilastointia varten laadittava eurojärjestelmän kuukauden lopun yhteenlaskettu tase ja kirjanpitoa ja likviditeetin hallintaa varten päivittäin laadittavat rahoituslaskelmat ovat yhdenmukaisia. Tilastotiedot on ilmoitettava EKP:n laatiman ja kansallisille keskuspankeille kunkin vuoden syyskuun loppuun mennessä ilmoittaman vuosiaikataulun mukaisesti.” |
2) |
Liitettä II muutetaan seuraavasti:
|
3) |
Liitettä V muutetaan seuraavasti:
|
4) |
Liitettä VII muutetaan seuraavasti:
|
5) |
Liitettä X muutetaan seuraavasti:
|
6) |
Liitettä XV muutetaan seuraavasti:
|
7) |
Liitteessä XVI jakso, joka on otsikoitu ”Tietojen toimittamisen säännöllisyys”, korvataan seuraavalla: ”Luottolaitosten kolme aikasarjaa, jotka kuvaavat kuukauden lopun kantatietoja, toimitetaan EKP:lle kuukausittain pitoajanjakson alkamista edeltävään kansallisen keskuspankin pankkipäivään mennessä. Tilastosarjat on toimitettava, vaikka niissä mainittuja tase-eriä ei sovellettaisikaan kyseisessä jäsenvaltiossa, jotta osana konsolidoitua tasetta ilmoitetut erät voidaan käsitellä yhdenmukaisesti. (10) |
8) |
Liitettä XIX muutetaan seuraavasti:
|
9) |
Liitettä XX muutetaan seuraavasti:
|
(1) Tasetta koskevien perustietojen täydellinen kuvaus on esitetty asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevassa III osassa.
(2) EUVL L 58, 3.3.2003, s. 1.”
(3) Rahamarkkinarahastojen vaikutusta muiden rahalaitosten tietoihin käsitellään tuonnempana. Tämän lisäksi joissain maissa on olemassa pieni määrä muita laitoksia, jotka luokitellaan rahalaitoksiksi. Näillä laitoksilla ei kuitenkaan ole tilastollista merkitystä.
(4) Tämä kriteeri täyttyy esimerkiksi silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa yhteen vastattavaa-puolen erään (’rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet’) ja kahteen tai useampaan vastaavaa-puolen erään (esimerkiksi eriin ’valtion liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet’ ja ’kotimaisten rahalaitosten liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet’). Kriteeri täyttyy myös silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa kahteen vastattavaa-puolen erään (esimerkiksi ’rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet’ ja ’kotimaisten rahalaitosten tekemät euromääräiset talletukset’) ja yhteen saamisia koskevaan kohtaan (esimerkiksi ’valtionhallinnon liikkeeseen laskemat euromääräiset muut arvopaperit kuin osakkeet’). Tämä kriteeri ei sitä vastoin täyty silloin, kun rahamarkkinarahastosektorin tase vaikuttaa ainoastaan yhteen vastattavaa-puolen erään ja yhteen vastaavaa-puolen erään.”
(5) Muut EU:n jäsenvaltioiden valuutat (paitsi DKK, SEK, GBP) sisältyvät tähän sarakkeeseen.”
(6) Transaktioihin liittyviä luottotappioita ei kuitenkaan aina ilmoiteta, joten tästä periaatteesta poiketaan, mikä on hyväksytty asetuksessa EKP/2001/13 ja siihen liittyvissä ohjeissa.
(7) Lainojen ja talletusten tilastolliseen arvostamiseen liittyvät säännöt sisältyvät asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan osan 1 III jakson 15 ja 16 kohtaan (kuukausittaiset tiedot) ja liitteessä I olevan osan 1 IV jakson 10 kohtaan (neljännesvuosittaiset tiedot).”
(8) Muiden valuuttojen määräisten erien osalta ei tehdä korjauksia. Kansalliset keskuspankit ovat ilmoittaneet Yhdysvaltain dollaria, Japanin jeniä ja Sveitsin frangia koskevat tiedot rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 1 päivänä joulukuuta 1998 annetun asetuksen EKP/1998/16 (EYVL L 356, 30.12.1998, s. 7) taulukon 5 mukaisesti joulukuusta 1998 lähtien ja vapaaehtoisesti muiden kansallisten tietolähteiden perusteella syyskuusta 1997 lähtien. Kansalliset keskuspankit ovat ilmoittaneet Englannin puntaa koskevat tiedot EKP:lle vapaaehtoisesti elokuusta 2001 lähtien, mahdollisuuksien mukaan historiatietoineen, samanlaisessa muodossa kuin muut valuutat asetuksen EKP/2001/13 taulukon 4 mukaisesti, ja tammikuusta 2003 lähtien osana asetuksen EKP/2001/13 taulukkoa 4. EKP laskee valuuttakorjaukset myös muiden rahaliittoon osallistumattomien EU:n jäsenvaltioiden valuuttojen osalta.”
(9) Kansalliset keskuspankit käyttävät pieniltä luottolaitoksilta neljännesvuosittain saatavia varantopohjatietoja EKP:lle ilmoitettavissa kuukausikohtaisissa luvuissa kolmen tietojensiirron yhteydessä niiden julkaisemisen jälkeen.”
(10) Liitteessä XIII kuvataan, kuinka ilmoitetaan asianmukaisesti ne tase-erät, joita jäsenvaltiossa ei sovelleta.”
(11) Määritelty 3 kohdassa.
(12) Näissä suuntaviivoissa mainitaan BIS:n raportointi, kun se on tarpeen täydellisen ja selkeän kuvan antamiseksi. Näitä suuntaviivoja ei kuitenkaan ole osoitettu BIS:lle.”
(13) Kansallisia keskuspankkeja varten liikkeeseenlaskevan sektorin kotimaa on kansallisen keskuspankin kotimaa.”
(14) Tämä on yhteneväinen tasetilastojen kanssa.”
(15) Neljää havainnon arvon kohdetta sekä koodeja OBS_STATUS, OBS_CONF ja OBS_PRE_BREAK käsitellään yhtenä kokonaisuutena. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten keskuspankkien on toimitettava kaikki lisätiedot havainnosta. (Mikäli ominaisuuksia ei ilmoiteta, aikaisemmat arvot korvataan oletusarvoilla.).
(16) Mikäli markkinoiden paikallisen käytännön tai lainsäädännön vuoksi aikasarjaa (tai osaa siitä) ei voida soveltaa (kyseistä ilmiötä ei ole olemassa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havainnon laatu koodilla ’M’. Puuttuvaa havaintoa ei milloinkaan saa ilmoittaa ’nollana’, koska nolla on normaali numerinen arvo, joka osoittaa täsmällisesti koron tai liiketoiminnan määrän olevan nolla.
(17) Nämä havainnot saavat lopullisen arvonsa (havaintotilanne ’A’) myöhemmin. Uudet korjatut arvot korvaavat aikaisemmat alustavat havainnot.”
LIITE II
"LIITE VI
RAKENTEELLISET RAHOITUSINDIKAATTORIT
RAPORTOINTIVAATIMUKSET JA TIEDON KOKOAMISTA KOSKEVAT OHJEET
Johdanto
1. |
Voidakseen analysoida säännöllisesti Euroopan unionin (EU) pankkitoiminnan rakennetta pankkivalvontakomitea (Banking Supervisory Committee) tarvitsee tietoja tiettyjen rakenteellisten indikaattoreiden kokoamista varten. Rakenteellisten indikaattorien luetteloon sisältyy 29 sarjaa. Kaksitoista näistä sarjoista voidaan koota Euroopan keskuspankissa (EKP) jo olevien tietojen perusteella. Muista indikaattoreista 14 voidaan koota vain kansallisilta keskuspankeilta kerättävien lisätietojen avulla, kun loput kolme indikaattoria kokoaa sitä vastoin pankkitoiminnan kehitystä seuraava työryhmä (Working Group on Banking Developments), joka käyttää muita yhdenmukaistamattomia lähteitä. |
2. |
Tässä liitteessä esitetään raportointivaatimukset ja tiedon kokoamista koskevat ohjeet niille 14 indikaattorille, jotka kootaan kansallisilta keskuspankeilta saatavien tietojen perusteella. Tämä tiedonkeruu perustuu tietoihin, jotka ovat jo käytettävissä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). |
3. |
Täydellinen luettelo indikaattoreista esitetään jäljempänä. Indikaattorit, jotka laaditaan kansallisten keskuspankkien toimittamien lisätietojen perusteella, on lihavoitu. TAULUKKO 1 Rakenteelliset indikaattorit tietolähteen mukaan eriteltyinä
|
Osa 1. Raportointivaatimukset
4. |
Tämän tiedonsiirron yhteydessä käytettävä raportointilomake on esitetty lisäyksessä 1. Luottolaitoksia koskevien rakenteellisten indikaattorien laskemiseksi tarvittavat tiedot on toimitettava vuosittain. Edellistä vuotta koskevat tiedot toimitetaan vuosittain seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä. On odotettavissa, että tämä määräaika kyetään täyttämään kaikkien muiden indikaattorien osalta paitsi indikaattorin nro 3 (’Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä’) osalta. Sitä koskevat edellisen vuoden tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava vuosittain seuraavan vuoden toukokuun loppuun mennessä. |
5. |
Tilastointivaatimukset koostuvat tiedoista, jotka ovat ilmoitetulla tavalla kantatietoina, absoluuttisina lukuina tai suhdelukuina. Kantatietojen lisäksi on ilmoitettava virtatietoihin tehtäviä muutoksia koskevat tiedot, mikäli ne ovat käytettävissä. Tasetietojen osalta virtatietoihin tehtävät muutokset liittyvät arvopapereiden arvostusmuutoksiin ja valuuttakurssimuutoksiin, lainojen luottotappioihin ja arvonalennuksiin sekä luokituksen muutoksiin. Raportointivaatimusten yksinkertaistamiseksi virtatietoihin tehtävät muutokset olisi raportoitava yhdessä yhtenä summana ilman korjauksen tyypin mukaan tehtävää lisäerittelyä. Mikäli virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole käytettävissä, käyttäjät ottavat huomioon ainoastaan (EKP:n laskemilla) valuuttakurssimuutoksilla korjattujen kantatietojen erot. Virtatietoihin tehtävät muutokset eivät ole sovellettavissa absoluuttisiin lukuihin eivätkä suhdelukuihin. |
6. |
Kerättävien tietojen pitäisi lähtökohtaisesti kattaa 100 prosenttia laitoksista, jotka on määritelty luottolaitoksiksi (ks. asetuksen EKP/2001/13 liitteen I osassa 1 oleva I.2 kohta). Niissä tapauksissa, joissa raportoinnin kattavuus on todellisuudessa vähemmän kuin 100 prosenttia pienten laitosten vapauttamisen vuoksi, kansallisten keskuspankkien on estimoitava toimitettavat tiedot 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Tämä takaa sen, että eri jäsenvaltioiden indikaattorit ovat keskenään vertailukelpoisia ja liitteen XIV mukaisesti estimoidut rahalaitosten tasetiedot yhdenmukaisia. |
7. |
EKP tekee yksinkertaisia yhdenmukaisuustarkastuksia tiedot saadessaan. Jos esimerkiksi indikaattori nro 18 on nolla, myös indikaattorin nro 19 täytyy olla nolla. Sama pätee indikaattoreihin nro 20–21, 23–24 ja 25–26. Lisäksi saatetaan tehdä ristiintarkastuksia indikaattoreiden nro 18 ja 23 ja rahalaitosluettelon välillä. Tiedonsiirtoa koskevat ohjeet annetaan lisäyksessä 2. |
Osa 2. Tiedon kokoamista koskevat ohjeet
8. |
Kansalliset keskuspankit toimittavat tietoja 14 indikaattorista (taulukon 1 toinen ryhmä) jäljempänä esitettyjen käsitteitä ja menetelmiä koskevien sääntöjen mukaisesti. Yleistavoitteena on varmistaa se, että rahalaitoksia koskevia tilastotietoja kerättäessä omaksuttuja tilastointiperiaatteita (joita käytetään taulukon 1 ensimmäisen ryhmän useimpien indikaattoreiden osalta) noudatettaisiin mahdollisimman tarkasti. Tiedot pitäisi esimerkiksi aggregoida eikä konsolidoida; kotipaikkaperiaatteen pitäisi olla ns. ’isäntämaa-periaatteen’ mukainen; tasetiedot pitäisi ilmoittaa bruttoperusteisesti jne. |
9. |
Jäljempänä kuvataan tietoja, jotka kansallisten keskuspankkien on toimitettava. Kansallisten keskuspankkien on ilmoitettava EKP:lle aina, kun ne poikkeavat jäljempänä esitetyistä määritelmistä ja säännöistä, jotta kansallista käytäntöä voidaan valvoa. Tiedot mahdollisista poikkeamista on merkittävä raportointilomakkeen viimeiseen sarakkeeseen. |
10. |
Indikaattori nro 2: Luottolaitosten paikallisten yksiköiden (sivukonttoreiden) lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan sivukonttoreiden lukumäärää viitekauden lopussa. Sivukonttoreiden määritelmä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: ’Sivukonttorit eivät ole erillisiä yhtiöitä (ts. niillä ei ole itsenäistä oikeudellista asemaa), ja emoyhtiö omistaa ne kokonaan.’ (1) Tähän indikaattoriin pitäisi sisältyä ainoastaan luottolaitoksiin kuuluvia sivukonttoreita. Sellaisten institutionaalisten yksiköiden konttorit, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka ne kuuluisivat samaan konserniin kuin jokin luottolaitos. Tämä on välttämätöntä, jotta vältettäisiin vääristymät verrattaessa tätä indikaattoria ja esim. indikaattoria nro 7 (’Luottolaitosten saamiset yhteensä’) keskenään. |
11. |
Yhdenmukaisuuden vuoksi kaikkien kansallisten keskuspankkien pitäisi käyttää EKP:n määritelmää sivukonttorista. |
12. |
Indikaattori nro 3: Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä. Tällä indikaattorilla tarkoitetaan viitevuoden aikana palveluksessa olleen henkilöstön keskimääräistä lukumäärää. Tämän indikaattorin yhteydessä käytetty määritelmä on lähellä Eurostatin käyttämää määritelmää. (2) Tämän indikaattorin tietoihin pitäisi kuitenkin sisältyä ainoastaan luottolaitosten palveluksessa oleva henkilöstö. Sellaisten rahoituslaitosten työntekijät, jotka eivät itse ole luottolaitoksia, pitäisi jättää tilastojen ulkopuolelle, vaikka nämä laitokset kuuluisivatkin samaan konserniin. |
13. |
Indikaattori nro 5: Viiden suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä (CR5). Tällä indikaattorilla viitataan pankkitoiminnan keskittymiseen. Tietojen käyttäjät ovat ilmaisseet halukkuutensa käyttää tätä indikaattoria laskiessaan mieluummin konsolidoitua ’konsernipohjaista lähestymistapaa’, jossa kaksi tai useampaa samaan konserniin kuuluvaa laitosta lasketaan yhdeksi ja samaksi laitokseksi. Tällaisen lähestymistavan noudattaminen ei ole tällä hetkellä mahdollista raha- ja pankkitilastotietoja käytettäessä kahdestakaan syystä. Raha- ja pankkitilastotiedot ovat ensinnäkin konsolidoimattomia, (3) joten muiden konsernin laitosten taseita ei voitaisi sisällyttää siihen eikä konsernin sisäisiä saamisia ja velkoja nettouttaa. Toiseksi omistusta koskevat tiedot eivät ehkä kuitenkaan olisi käytettävissä, ja ne pitäisi saada valvontaviranomaisilta. |
14. |
Näistä syistä kansallisten keskuspankkien pitäisi noudattaa indikaattoria nro 5 laskiessaan konsolidoimatonta ’aggregointi-lähestymistapaa’, eli niiden pitäisi 1) asettaa tiedonantajina olevien luottolaitosten taseiden loppusummat suuruusjärjestykseen; 2) laskea viiden suurimman taseen loppusummat ja kaikkien taseiden loppusummat erikseen yhteen; ja 3) jakaa ensin mainittu loppusummien yhteissumma jälkimmäisellä. EKP:lle toimitettavat tiedot pitäisi ilmoittaa prosenttilukuina (esim. arvo 72,4296 % pitäisi ilmoittaa 72,4296 eikä 0,7243). Vaikka viiden suurimman pankin kokoonpano saattaa vaihdella ajan myötä, kansallisten keskuspankkien pitäisi ilmoittaa viiden suurimman luottolaitoksen osuus vain tiettynä ajankohtana (viitevuoden joulukuun lopussa). |
15. |
Indikaattori nro 6: Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä. Edellisen indikaattorin tavoin tämäkin viittaa pankkitoiminnan keskittymiseen. Kansallisten keskuspankkien tulisi noudattaa ’aggregointi-lähestymistapaa’ mahdollisimman tarkasti. Tämä indikaattori voitaisiin laskea täysin tarkasti ainoastaan siinä tapauksessa, että kunkin luottolaitoksen taseet olisivat erikseen saatavissa. Koska raha- ja pankkitilastojen yhteydessä sallitaan kuitenkin se, että luottolaitosten konsernit ilmoittavat tiedot poikkeuksellisesti konsolidoituina, kaikki tarvittavat tilastotiedot eivät ehkä ole käytettävissä (tämä saattaa koskea esimerkiksi Rabobankia Alankomaissa). Siinä tapauksessa Herfindahlin indeksiä laskettaessa pitäisi ottaa mukaan konserniin kuuluvien kunkin luottolaitoksen aggregoitu tase ja käyttää mahdollisesti näiden laitosten vuositilinpäätökseen sisältyviä kirjanpitotietoja. On myös mahdollista, että kaikki pienet luottolaitokset eivät ilmoita vuoden lopun tietoja. Siinä tapauksessa tiedot pitäisi estimoida. |
16. |
Herfindahlin indeksi saadaan laskemalla pankkisektorin kaikkien luottolaitosten markkinaosuuksien neliöt yhteen, ja ne pitäisi pitäisi ilmoittaa EKP:lle seuraavan kaavan mukaisesti: ![]() jossa: n = luottolaitosten kokonaismäärä kyseisessä maassa Xi = luottolaitoksen i saamiset yhteensä
|
17. |
Indikaattori nro 15: Vakuutuslaitosten sijoitukset yhteensä. Tämän indikaattorin laskemista varten (4) vakuutuslaitos on määritelty yritykseksi, joka on saanut muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1973 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 73/239/ETY (5) 6 artiklassa tai henkivakuutuksen ensivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1979 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 79/267/ETY (6) 6 artiklassa tarkoitetun virallisen toimiluvan. Jälleenvakuutustoimintaa ei oteta mukaan. Tiedot koskevat näiden laitosten yhteenlaskettuja rahoitussaamisia, jotka saadaan vähentämällä muut kuin rahoitussaamiset (kuten käyttöomaisuus) aggregoidun taseen loppusummasta. Luvut olisi tarvittaessa estimoitava 100 prosentin kattavuuden varmistamiseksi. Mikäli erillisiä tietoja vakuutuslaitoksista ei ole käytettävissä, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 17 (’Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä’) yhden yhteisen indikaattorin muodostamiseksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tehdä sarjaan merkintä, mikäli ne kirjaavat nämä yhdeksi indikaattoriksi. |
18. |
Indikaattori nro 17: Eläkerahastojen hallinnoimat saamiset yhteensä. Tämä tieto tarkoittaa ns. ’itsenäisten eläkerahastojen’ eli erillisten institutionaalisten yksiköiden, joiden pääasiallinen toiminta koostuu eläkerahoituksesta ja jotka eivät ole vakuutuslaitoksia, (7) aggregoitua taseen loppusummaa. Mikäli eläkerahastoista ei ole saatavissa erillisiä tietoja, tämä indikaattori voidaan yhdistää indikaattoriin nro 15 yhden ainoan indikaattorin muodostamiseksi. Siinä tapauksessa indikaattorin nro 17 osalta olisi ilmoitettava tiedoksi nolla. |
19. |
Indikaattori nro 18: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitoksiin kuuluvien sivukonttoreiden lukumäärää, eli kotimaisia sivukonttoreita ei oteta huomioon. Mikäli luottolaitoksella on enemmän kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, ne lasketaan yhdeksi. Koska rahalaitosluetteloa varten kerättävät tiedot ovat olleet EKP:n käytettävissä vasta tammikuusta 1999 lähtien, kansallisten keskuspankkien pitäisi toimittaa puuttuvat vuosien 1997 ja 1998 lopun tiedot. Kansallisten keskuspankkien pitäisi varmistaa, että tiedot vuoden 1999 lopusta eteenpäin ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. |
20. |
Indikaattori nro 19: ETA-maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 18 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. |
21. |
Indikaattori nro 20: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa muissa ETA-maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa olevien tytäryhtiöiden lukumäärää. Kotimaisia tytäryhtiöitä ei siis lueta mukaan. EKP:n määritelmä tytäryhtiöstä sisältyy asetukseen EKP/2001/13: ’Tytäryhtiöt ovat erillisiä yhtiöitä, joissa toisella yhteisöllä on osake-enemmistö tai täysi omistus …’. Kaikkia tytäryhtiöitä ei pidä ottaa mukaan, vaan ainoastaan ne, jotka ovat itse luottolaitoksia. |
22. |
Indikaattori nro 21: ETA-maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 20 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. |
23. |
Indikaattori nro 23: Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa kolmansissa maissa oleviin luottolaitoksiin kuuluvien kotimaisten sivukonttoreiden lukumäärää. Kolmansilla mailla tarkoitetaan ETAan kuulumattomia maita. Mikäli pankilla on useampi kuin yksi sivukonttori tietyssä maassa, se lasketaan yhdeksi. Kansallisten keskuspankkien pitäisi tässäkin yhteydessä varmistaa, että tiedot ovat yhdenmukaisia rahalaitosluettelon yhteydessä toimitettavien tietojen kanssa. |
24. |
Indikaattori nro 24: Kolmansien maiden luottolaitosten sivukonttoreiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 23 piiriin kuuluvien sivukonttoreiden aggregoitua taseen loppusummaa. |
25. |
Indikaattori nro 25: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä. Tämä indikaattori tarkoittaa maan alueella olevien sellaisten tytäryhtiöiden lukumäärää, jotka ovat kolmansissa maissa olevien luottolaitosten määräysvallassa. |
26. |
Indikaattori nro 26: Kolmansien maiden luottolaitosten tytäryhtiöiden saamiset yhteensä. Tämä indikaattori tarkoittaa indikaattorin nro 25 piiriin kuuluvien tytäryhtiöiden aggregoitua taseen loppusummaa. |
Lisäys 1
Raportointilomake 14 rakenteelliselle rahoitusindikaattorille, jotka kootaan kansallisten keskuspankkien toimittamien tietojen perusteella
Maa: …
Viitevuosi: …
Indikaattori |
Kantatiedot |
Virtatietoihin tehtävät muutokset |
Poikkeamat määritelmistä |
||
|
|
— |
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
|
|
||
|
|
|
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
|
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
|
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
|
|
||
|
|
— |
|
||
|
|
|
|
Lisäys 2
Pankkitoiminnan rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sähköinen siirto — sarjaperheen (key family) tunniste: ECB_SSI1
Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarjaperheellä tarkoitetaan Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden luottolaitos-, vakuutuslaitos- ja eläkerahastosektoreiden rakenteellisia indikaattoreita. Se on suunniteltu siten, että se vastaa mahdollisimman pitkälle tase-eriä koskevia tilastoja varten jo aiemmin määriteltyjä sarjaperheiden koodiluetteloita ja koodeja.
Osa 1. Muuttujat
Alla olevassa taulukossa kuvataan sarjaperheessä ECB_SSI1 käytettyjä muuttujia. Näiden tilastojen osalta on yksilöity kahdeksan muuttujaa, joiden katsotaan olevan olennaisia aikasarjojen määrittämiseksi.
TAULUKKO 1
Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt muuttujat
Avainkohta |
Käsitteen lyhenne |
Käsitteen nimi |
Arvon muoto |
Koodiluettelon tunniste |
Koodiluettelon nimi |
1 |
FREQ |
Toistuvuus |
AN1 |
CL_FREQ |
Toistuvuus-koodiluettelo (BIS, EKP) |
2 |
REF_AREA |
Viitealue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
3 |
REF_SECTOR |
EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely |
AN4 |
CL_ESA95_SECTOR |
EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely -koodiluettelo (EKP) |
4 |
SSI_INDICATOR |
Rakenteellisen rahoitusindikaattorin ’nimi’ |
AN3 |
CL_SSI_INDICATOR |
Rakenteellinen rahoitusindikaattori -koodiluettelo (EKP) |
5 |
DATA_TYPE |
Tiedon tyyppi |
AN1 |
CL_DATA_TYPE |
Raha- ja pankkitilastojen tietotyyppi, virta- ja positiotyypit(EKP, BIS) |
6 |
COUNT_AREA |
Vastapuolen alue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
7 |
CURRENCY_TRANS |
Transaktiovaluutta |
AN3 |
CL_CURRENCY |
Valuutta-koodiluettelo (EKP, BIS, Eurostatin maksutasetilasto) |
8 |
SERIES_DENOM |
Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma |
AN1 |
CL_SERIES_DENOM |
Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma -koodiluettelo (EKP) |
Kunkin kahdeksan tilastollisen muuttujan arvot saadaan sitä vastaavasta koodiluettelosta. Esimerkiksi muuttujan REF_AREA (viitealue) arvot saadaan edellä olevan taulukon mukaisesti koodiluettelosta CL_AREA_EE. Sarjaperheen ECB_SSI1 muuttujat kuvataan seuraavassa samassa järjestyksessä kuin ne ilmenevät avaimesta.
Muuttuja nro 1: Toistuvuus (FREQ; pituus: yksi merkki)
Muuttuja osoittaa raportoidun aikasarjan toistuvuuden. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetty koodi on ’A’ eli vuositason tiedot, ja se saadaan koodiluettelosta CL_FREQ.
Muuttuja nro 2: Viitealue (REF_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Muuttuja osoittaa tiedonantajalaitoksen kotimaan. Siihen liittyvä koodiluettelo CL_AREA_EE sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja, kuten myös 6 kohdassa kuvataan (muuttuja nro 6: ’Vastapuolen alue’). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetyt arvot vastaavat EU:n jäsenvaltioita.
Muuttuja nro 3: EKT 95:n viitesektorin mukainen erittely (REF_SECTOR; pituus: neljä merkkiä)
Muuttuja osoittaa rakenteellisen indikaattorin viitesektorin ja liittyy koodiluetteloon CL_ESA95_SECTOR. Tällä hetkellä käytetään neljää arvoa: luottolaitokset (sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön lainsäädännössä) (’122C’), vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (’1250’), ja erikseen vakuutuslaitokset (’1251’) ja eläkerahastot (’1252’).
Muuttuja nro 4: Rakenteellisen rahoitusindikaattorin ’nimi’ (SSI_INDICATOR; pituus: kolme merkkiä)
Muuttuja kuvaa indikaattoreiden luetteloa ja liittyy koodiluetteloon CL_SSI_INDICATOR. Eri indikaattoreille annettavat arvot yksilöidään etuliitteellä. Arvoa ’H’ käytetään Herfindahlin indeksistä, arvoa ’N’ kaikista indikaattoreista, jotka esitetään absoluuttisina lukuina, arvoa ’S’ niistä, jotka esitetään prosenttiosuuksina, ja arvoa ’T’ saamisista yhteensä.
Muuttuja nro 5: Tiedon tyyppi (DATA_TYPE; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja kuvataan koodiluettelossa CL_DATA_TYPE, ja se ilmoittaa, minkä tyyppistä tietoa raportoidaan: bruttomääräiset kannat (’1’), luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt (’5’), muut arvostusmuutokset (’7’) ja yksilöimättömät (’X’). Arvoa ’X’, yksilöimättömät, käytetään ilmoitettaessa suhdelukuja ja indeksisarjoja, kun arvoa ’1’, kannat, käytetään sitä vastoin ilmoitettaessa absoluuttisia lukuja ja kantatietoja koskevia sarjoja (esim. työntekijöiden lukumäärä; saamiset yhteensä).
Arvostusmuutoksia koskevat tiedot ovat sovellettavissa ainoastaan tase-eriä koskeviin sarjoihin. Ne eivät ole sovellettavissa eikä niitä ilmoiteta absoluuttisten lukujen, suhdelukujen ja indeksien osalta.
Luokituksen muutoksiin ja muihin vastaaviin järjestelyihin kuuluvat sellaiset tiedonantajana olevan sektorin taseen vastaavaa- ja vastattavaa -puolella tehtävät muutokset, jotka johtuvat 1) muutoksista tiedonantajien joukossa; 2) yritysten uudelleenjärjestelyistä; 3) saamisten ja velkojen luokituksen muutoksista; ja 4) sellaisten raportointivirheiden korjaamisesta, joita ei teknisistä syistä voida poistaa kantatiedoista koko kyseisen ajanjakson ajalta. Erityisesti vuotta 2001 koskevien luokituksen muutosten on katettava muutokset, jotka johtuvat Kreikan liittymisestä euroalueeseen.
Muihin arvostusmuutoksiin kuuluvat liikkeeseen laskettujen, myytyjen tai hallussa pidettävien arvopapereiden arvostusmuutokset ja muutokset, jotka johtuvat siitä, että lainoja poistetaan taseesta luottotappioiden/arvonalennusten vuoksi.
Muuttuja nro 6: Vastapuolen alue (COUNT_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Tämä muuttuja kuvaa rakenteellisen indikaattorin vastapuolen asuinpaikkaa. Tähän käsitteeseen liittyvä koodiluettelo on CL_AREA_EE, joka sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja (esim. ’U6’ — ’Kotimaa: sama maa kuin tiedonantajana olevan luottolaitoksen maa’). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään seuraavia arvoja: kotimaa (kotipaikka tai viitealue) (’U6’), muut Euroopan talousalueen maat (kaikki maat paitsi viitealue) (’A0’) ja Euroopan talousalueen ulkopuoliset maat (’A7’) sekä euroalueen tiedonantajien että euroalueen ulkopuolisten tiedonantajien osalta.
Muuttuja nro 7: Transaktiovaluutta (CURRENCY_TRANS; pituus: kolme merkkiä)
Muuttuja osoittaa rakenteellisten indikaattorien valuutan, ja se liittyy koodiluetteloon CL_CURRENCY. Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan arvoja ’Z01’, kaikki valuutat yhteensä, ja ’Z0Z’, ei sovellettavissa.
Muuttuja nro 8: Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma (SERIES_DENOM; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja osoittaa, onko raportoitavat sarjat ilmaistu kansallisessa vai yhteisessä rahayksikössä (euro). Tätä käsitettä sovelletaan ainoastaan tase-erien sarjoihin (esim. saamiset yhteensä). Sarjaperheessä ECB_SSI1 käytetään ainoastaan kolmea arvoa koodiluettelosta CL_SERIES_DENOM — ’N’, kansallinen valuutta, ’E’, euro, ja ’Z’, ei sovellettavissa). Rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot ja Kreikka (vuoteen 2000 saakka) käyttävät koodia ’N’, kun koodia ’E’ käyttävät sitä vastoin euroalueen jäsenvaltiot (ja myös Kreikka vuodesta 2001 alkaen).
Täydellinen luettelo EKP:lle toimitettavista sarja-avaimista on lisäyksessä 3.
Osa 2. Ominaisuudet
Avaimen määrittelemisessä käytettävien kahdeksan muuttujan lisäksi on määritelty useita ominaisuuksia. (8 14) Niitä liitetään toimitettaviin tietoihin eri tasoilla:
TAULUKKO 2
Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarjaperhe (ECB_SSI1): Koodatut ja koodaamattomat ominaisuudet
Taso |
Tilastollinen käsite |
Arvon muoto |
Koodiluettelo |
||
Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Rinnakkaistaso |
TITLE_COMPL |
Otsakkeen täydenne |
AN..1050 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
UNIT |
Yksikkö |
AN..12 |
CL_UNIT |
Yksikkö-koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
UNIT_MULT |
Yksikön kerroin |
AN..2 |
CL_UNIT_MULT |
Yksikön kerroin -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
DECIMALS |
Desimaalit |
N1 |
CL_DECIMALS |
Desimaalit-koodiluettelo (BIS, EKP) |
Rinnakkaistaso |
TITLE |
Otsake |
AN..70 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
NAT_TITLE |
Omakielinen otsake |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
COMPILATION |
Tiedon kokoaminen |
AN..1050 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
COVERAGE |
Kattavuus |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Aikasarjatason ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Aikasarjat |
COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori |
AN1 |
CL_COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarjat |
AVAILABILITY |
Saatavuus |
AN1 |
CL_AVAILABILITY |
Saatavuus laitoksille -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarjat |
DOM_SER_IDS |
Kotimaan sarjojen indikaattorit |
AN..70 |
Koodaamaton |
|
Aikasarjat |
BREAKS |
Katkokset |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Havaintotason ominaisuudet (vaihdetaan yhdessä tärkeimmän ARR-segmentin tietojen kanssa) |
|||||
Havainto |
OBS_STATUS |
Havainnon laatu |
AN1 |
CL_OBS_STATUS |
Havainnon laatu -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Havainto |
OBS_CONF |
Havainnon luotettavuus |
AN1 |
CL_OBS_CONF |
Havainnon luotettavuus -koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
Havainto |
OBS_PRE_BREAK |
Katkosta edeltävä havainnon arvo |
AN..15 |
Koodaamaton |
|
Havainto |
OBS_COM |
Havaintoa koskeva huomautus |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Kuhunkin näistä ominaisuuksista liittyy lisäksi joitain teknisiä ominaisuuksia, jotka luetellaan seuraavassa taulukossa.
TAULUKKO 3
Kansallisten keskuspankkien raportointi EKP:lle. Sarjaperheen ECB_SSI1 yhteiset ominaisuudet
|
Pakollisuus |
Ensimmäisen lukuarvon antaa … (10) |
Kansallisten keskuspankkien muutettavissa |
TITLE_COMPL |
M |
EKP |
Ei |
UNIT |
M |
EKP |
Ei |
UNIT_MULT |
M |
EKP |
Ei |
DECIMALS |
M |
EKP |
Ei |
TITLE |
C |
EKP |
Ei |
NAT_TITLE |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
COMPILATION |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä (9) |
COVERAGE |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä (9) |
COLLECTION |
M |
EKP |
Ei |
AVAILABILITY |
M |
EKP/Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
DOM_SER_IDS |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
BREAKS |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_STATUS |
M |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_CONF |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_PRE_BREAK |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_COM |
C |
Kansallinen keskuspankki/EKP |
Kyllä |
|
M: Pakollinen C: Erityistap. ilmoitettava |
|
|
Seuraavassa kuvataan kutakin ominaisuutta sekä esitetään viitekoodiluettelo (ilmoitetaan suuraakkosin, kuten CL_****), mikäli se on sovellettavissa.
Osa 2.1 Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
TITLE_COMPL (koodaamaton): Ominaisuuden laatii, tallentaa ja ilmoittaa EKP (englanninkielinen, pituus enintään 1 050 merkkiä). Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa sitä, muutos voidaan tehdä EKP:n kuulemisen jälkeen. Muutoksen toteuttaa kuitenkin EKP. |
— |
UNIT (koodiluettelo: CL_UNIT): Tämä ominaisuus ilmoittaa raportoitujen tietojen mittayksikön. Rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ilmoittavat niitä eriä koskevat tiedot euroina, joiden osalta se on mahdollista, ja EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi ’EUR’ (DENOM = ’EUR’). Jos kyseessä ovat rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot, tämän ominaisuuden arvo on vastaava kansallinen rahayksikkö. Absoluuttisina arvoina raportoitavien sarjojen ja indeksin osalta EKP vahvistaa tämän ominaisuuden arvoksi ’UNITS’ ja prosenttiosuuksina raportoitavien sarjojen osalta arvoksi ’PC’. |
— |
UNIT_MULT (koodiluettelo: CL_UNIT_MULT): Tämä ominaisuus antaa tietoa siitä, onko sarjat ilmaistu miljoonina (UNIT_MULT = ’6’), miljardeina (UNIT_MULT = ’9’) jne. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat luottolaitosten tase-eräsarjoihin liittyvät tiedot miljoonina euroina ja EKP asettaa arvoksi 6 (UNIT_MULT = ’6’). Absoluuttisina lukuina, prosenttiosuuksina tai indekseinä raportoitavien sarjojen osalta EKP asettaa arvoksi 0 (UNIT_MULT = ’0’). |
— |
DECIMALS (koodiluettelo: CL_DECIMALS): Ominaisuus kertoo havaintojen arvoille annettavien desimaalien määrän. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tase-eräsarjat ja absoluuttisia lukuja kuvaavat sarjat nollan desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 0 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = ’0’). Indeksisarjat ja prosenttiosuuksia kuvaavat sarjat ilmoitetaan neljän desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 4 näiden aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = ’4’). |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
TITLE (koodaamaton): Aikasarjan otsakkeessa voidaan esittää vain enintään 70 merkkiä. Koska tila on rajallinen, pakollisena ominaisuutena on sen sijaan TITLE COMPLEMENT. Ominaisuutta TITLE voitaisiin tulevaisuudessa käyttää lyhytnimien esittämiseen. |
— |
NAT_TITLE (koodaamaton): Kansalliset keskuspankit voivat käyttää tätä ominaisuutta esittääkseen täsmällisen kuvauksen ja muita täydentäviä tietoja omalla kielellään. Vaikka suur- ja pienaakkosten käyttö ei aiheutakaan ongelmia, aksenttimerkkien ja pitkien kirjaimista ja numeroista koostuvien symbolien vaihto on testattava ennen kuin ne otetaan säännölliseen käyttöön. |
— |
COMPILATION (koodaamaton): Tätä ominaisuutta käytetään esitettäessä sanallisesti yksityiskohtaisia selvityksiä sovelletuista tiedon kokoamismenetelmistä, painotuksista, tilastollisista menettelytavoista, indeksin tyypistä jne.:
|
— |
COVERAGE (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa tiedonantajajoukkoa ja sen kattavuutta eri välittäjäryhmien osalta. Sen pitäisi kuvata välittäjän tyyppiä eri indikaattorien osalta. Mikäli tietojen tiedetään olevan vain osittain kattavia, esitetään arvio markkinaosuudesta. Lisäksi ilmoitetaan, onko luvut estimoitu. |
Osa 2.2 Aikasarjatason ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
COLLECTION (koodiluettelo: CL_COLLECTION): Tämä ominaisuus kertoo, milloin havaintoja kerätään (esim. jakson alussa, puolivälissä vai lopussa), tai ilmoittaa, ovatko tiedot tietyn jakson keskiarvoja, korkeimpia arvoja tai matalimpia arvoja jne. EKP asettaa rakenteellisten tilastoindikaattoreiden sarjojen arvoksi ’ajanjakson päättyessä’ (COLLECTION = ’E’). |
— |
AVAILABILITY (koodiluettelo: CL_AVAILABILITY): Tämä ominaisuus kuvaa laitoksia, joiden saataville tiedot voidaan antaa. Mikäli yksittäisiä havaintoja varten tarvitaan erityiskohtelua, voidaan käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY (ks. jäljempänä). |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
DOM_SER_IDS (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan viitata kansallisissa tietokannoissa käytettyyn koodiin vastaavien sarjojen yksilöimiseksi (tässä yhteydessä voidaan määritellä myös kansallisia viitekoodeja sisältäviä kaavoja). |
— |
BREAKS (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa merkittävimpiä tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa ja sarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneita katkoksia ja muutoksia. Katkoksista raportoitaessa on ilmoitettava, miltä osin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää vertailukelpoisina (enintään 350 merkkiä). |
Osa 2.3 Havaintotason ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
OBS_STATUS (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen. Alla olevassa luettelossa esitetään näiden ominaisuuksien odotusarvot (sovitun hierarkian mukaisesti) näitä tilastoja varten:
|
— |
Mikäli havaintoon liittyy kaksi ominaisuutta, niistä tärkein ilmoitetaan. Mikäli esimerkiksi havainto on sekä alustava arvo että arvioinnin tulosta, ensisijainen ominaisuus on ’arvio’, ja käytetään koodia ’E’. |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
OBS_CONF (koodiluettelo: CL_OBS_CONF): Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa ilmoittaa erikseen tietyn yhden tai useamman havainnon luottamuksellisuudesta, se voi käyttää ominaisuutta OBSERVATION CONFIDENTIALITY. Mikäli tälle ominaisuudelle asetetaan arvo, tietojen lähettäjä voi muuttaa sitä tiedonsiirron yhteydessä. |
— |
OBS_PRE_BREAK (koodaamaton): Tämä ominaisuus sisältää katkosta edeltävän arvon, joka on havainnon tavoin numeerinen kenttä. Se ilmoitetaan, kun sarjassa tapahtuu katkos. |
— |
OBS_COM (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan esittää sanallisia havaintotason huomautuksia (esim. kuvataan tiettyä havaintoa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi tehty arviointi tai oletus, selitetään mahdollisen poikkeavan havainnon syy tai esitetään raportoidun aikasarjan muutosten yksityiskohdat). |
Virtatietoihin tehtävät muutokset on ilmoitettava, mikäli ne ovat käytettävissä, indikaattoreiden nro 17, 19, 21, 24 ja 26 osalta. Virtatietoihin tehtävillä muutoksilla tarkoitetaan arvopapereiden arvostusmuutoksia, lainojen luottotappioita ja arvonalennuksia sekä luokituksen muutoksia.
Osa 3. Korjausten ilmoittaminen
Kansalliset keskuspankit saattavat joutua korjaamaan ilmoitettuja tietoja. Tällöin sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita:
— |
Kaikkien säännöllisten vuosittaisten tiedonsiirtojen yhteydessä voidaan viimeisimmän vuoden tietojen lisäksi toimittaa sekä ’tavanomaisia’ (eli edellisen vuoden tietoja koskevia) että ’historiatietoja’ koskevia korjauksia. |
— |
Historiatietojen korjauksia voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä vuoden aikana, mikäli ne parantavat merkittävästi tietojen laatua. |
— |
Mikäli tehdään merkittäviä korjauksia, EKP:lle toimitetaan niitä koskevat lisätiedot. |
Lisäys 3
TAULUKKO 1
Kantatiedot
Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarja-avaimet
Indikaattorit |
1. Kotimaa |
2. Muut ETA-maat |
3. ETAan kuulumattomat maat |
|||
Luottolaitokset |
Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot |
Luottolaitokset |
Luottolaitokset |
|||
Yhteensä |
Vakuutuslaitokset |
Eläkerahastot |
||||
Luottolaitosten työntekijöiden lukumäärä |
S1 |
|
||||
Luottolaitosten sivukonttoreiden lukumäärä |
S2 |
|
S3 |
S4 |
||
Luottolaitosten tytäryhtiöiden lukumäärä |
|
S5 |
S6 |
|||
Herfindahlin indeksi luottolaitosten saamisille yhteensä (CR5) |
S7 |
|
||||
5 suurimman luottolaitoksen osuus saamisista yhteensä |
S8 |
|
||||
Saamiset yhteensä (8 14) |
|
S9* |
S10 |
S11 |
|
|
Sivukonttoreiden saamiset yhteensä |
|
S12 |
S13 |
|||
Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä |
|
S14 |
S15 |
TAULUKKO 2
Muutostiedot
Rakenteellisten rahoitusindikaattoreiden sarja-avaimet
Indikaattorit |
1. Kotimaa |
2. Muut ETA-maat |
3. ETAan kuulumattomat maat |
|||
Luottolaitokset |
Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot |
Luottolaitokset |
Luottolaitokset |
|||
Yhteensä |
Vakuutuslaitokset |
Eläkerahastot |
||||
Luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt |
||||||
Saamiset yhteensä |
|
S16 |
S17 |
S18 |
|
|
Sivukonttoreiden saamiset yhteensä |
|
S19 |
S20 |
|||
Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä |
|
S21 |
S22 |
|||
Muut arvostusmuutokset |
||||||
Saamiset yhteensä |
|
S23 |
S24 |
S25 |
|
|
Sivukonttoreiden saamiset yhteensä |
|
S26 |
S27 |
|||
Tytäryhtiöiden saamiset yhteensä |
|
S28 |
S29 |
|||
Rahaliittoon osallistumattomien ja Kreikan (ennen v. 2001) osalta käytetään koodia N’rahayksikkönä’ sarja-avaimen viimeisenä muuttujana E:n sijasta. |
(1) Myös Eurostat kerää tätä muuttujaa koskevat tiedot, mutta harvemmin. Eurostat käyttää seuraavaa paikallisyksikön määritelmää: ’Yritys tai sen osa (esim. työpaja, tehdas, varasto, toimisto, kaivos tai varikko), joka sijaitsee maantieteellisesti määritellyllä paikalla. Liiketoimintaa harjoitetaan tällä paikalla tai sieltä käsin siten, että — tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta — yksi tai useampi henkilö työskentelee (vaikka vain osa-aikaisestikin) saman yrityksen hyväksi.’ Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 11 ja 23. Käsikirja on saatavissa Eurostatista, joskin vain englanninkielisenä.
(2) Eurostat kerää myös tätä indikaattoria koskevat tiedot ja käyttää seuraavaa määritelmää: ’Työhön osallistuvien lukumäärä sisältää kaikki tutkimuksen kohteena olevassa yksikössä työskentelevät henkilöt (joihin kuuluvat myös yksikössään työskentelevät omistajat, yksikössä säännöllisesti työskentelevät yhtiökumppanit sekä palkatonta työtä tekevät perheenjäsenet) sekä ne yksikön ulkopuolella työskentelevät henkilöt, jotka kuuluvat yksikköön ja saavat palkkansa siltä (kuten myyntiedustajat, lähetit sekä korjaus- ja huoltoyksiköt). Se sisältää myös lyhytaikaisesti työstä poissa olevat työntekijät (kuten sairaslomalla, vuosilomalla tai erityislomalla olevat työntekijät) ja lakossa olevat työntekijät, mutta se ei sisällä työntekijöitä, joilla poissaolon kesto on määrittämätön. Se sisältää myös kyseisen maan lainsäädännössä osa-aikaisiksi määritellyt, yrityksen palveluksessa olevat työntekijät ja sen palveluksessa olevat kausityöntekijät, oppisopimuskoulutuksessa olevat työntekijät ja kotona työskentelevät työntekijät. Työhön osallistuvien lukumäärään eivät sisälly työntekijät, jotka yksikkö on saanut käyttöönsä muilta yrityksiltä, yksikössä korjaus- ja huoltotöitä tekevät ulkopuolisen yrityksen työntekijät eivätkä asevelvollisuuttaan suorittavat henkilöt. Palkatonta työtä tekevillä perheenjäsenillä tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat yksikön omistajan kanssa samassa taloudessa ja työskentelevät säännöllisesti yksikössä, mutta joilla ei ole työsopimusta ja jotka eivät saa kiinteämääräistä korvausta tekemästään työstä. Määritelmän piiriin kuuluvat vain ne henkilöt, jotka eivät ole päätoimisesti jonkin toisen yrityksen palveluksessa. Huom.: Jotta tietojen vertailukelpoisuus voidaan varmistaa, on ilmoitettava, sisältääkö nimike vapaaehtoistyöntekijät. (Yritystoiminnan rakennetilastoja varten vahvistetuista ominaisuustietojen määritelmistä annettu komission asetus (EY) N:o 2700/98, koodi 16110). Huom.: Yritysryhmien yhteydessä henkilöstön kohdistaminen yritysten tasolla on toteutettava tietyn jakoperusteen avulla (toimitusjohtajat luetaan mukaan; edustajia, jotka eivät ole yrityksen palveluksessa, ei lueta mukaan). Työntekijöiden määrä lasketaan vuoden keskiarvona.’ Vrt. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, versio 1.8, joulukuu 2001, s. 34.
(3) Asetuksessa EKP/2001/13 sallitaan kuitenkin yksi poikkeus, jonka perusteella luottolaitosten konsernien osalta voidaan ilmoittaa konsolidoituja tasetietoja (esim. Rabobank Alankomaissa).
(4) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125a. ’EKT 95’ on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995, joka sisältyy Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1) liitteeseen A.
(5) EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.
(6) EYVL L 63, 13.3.1979, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.
(7) Tämän indikaattorin osalta vastaava EKT 95:n sektori on S. 125b.
(8) Ominaisuudet ovat tilastollisia käsitteitä, jotka antavat koodattua (esim. yksikkö) ja koodaamatonta (esim. tiedon kokoamismenetelmä) lisätietoa vaihdetuista tiedoista. ’Pakollisia tietoja’ ovat ominaisuudet, joiden arvot ovat kaikkien osapuolten tiedossa. ’Erityistapauksissa ilmoitettavia’ ovat ominaisuudet, jotka yksilöidään vain, jos ne ovat tiedonantajalaitoksen tiedossa (esim. kotimaan sarjojen indikaattorit) tai jos ne ovat merkityksellisiä (esim. tiedon kokoaminen, katkokset). Ominaisuuksien arvot ilmoitetaan ainoastaan silloin kun ne vahvistetaan ensimmäistä kertaa tai niitä muutetaan. Ainoastaan havainnon laatu ilmoitetaan jokaisen tiedonsiirron yhteydessä kunkin havainnon osalta.
(9) Muutoksista ilmoitetaan myös asianomaiselle EKP:n toimialalle faxilla tai sähköpostitse.
(10) EKP:llä tarkoitetaan EKP:n tilastoinnin pääosastoa.
(11) Mikäli markkinoiden paikallisen käytännön tai lainsäädännön vuoksi aikasarjaa (tai osaa siitä) ei voida soveltaa (kyseistä ilmiötä ei ole olemassa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havaintotilanne koodilla ’M’.
(12) Mikäli aikasarjan tietoja ei paikallisen tilastointikäytännön vuoksi kerätä joko tiettyinä ajankohtina tai aikasarjan koko pituudelta (taustalla oleva taloudellinen ilmiö on olemassa, mutta sitä ei seurata tilastoissa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havaintotilanne koodilla ’L’ kullakin jaksolla.
(13) Nämä havainnot saavat lopullisen arvonsa (havaintotilanne ’A’) myöhemmin. Uudet korjatut arvot korvaavat aikaisemmat alustavat havainnot.
(14) Rahaliittoon osallistumattomien ja Kreikan (ennen v. 2001) osalta käytetään koodia N ’rahayksikkönä’ sarja-avaimen viimeisenä muuttujana E:n sijasta.
LIITE III
”LIITE IX
ILMOITETTAVAT LISÄTIEDOT
Raportointivaatimukset
1. |
Tässä liitteessä luetellut lisätietoerät kuuluvat liitteessä XIII kuvattuun tase-erien sarjaperheeseen. Sarjat ilmoitetaan kuukausittain (osien I ja II erät) tai neljännesvuosittain (osan III erät) ja samaan aikaan kuin kuukausittaiset rahalaitosten tasetilastot, jotka on toimitettava asetuksen EKP/2003/13 mukaisesti. |
I Lisätietoerät raha-aggregaattien ja vastaerien johtamista ja arviointia varten
2. |
Kansalliset keskuspankit ilmoittavat raha-aggregaattien ja euroalueen rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten tilastotietoja ’liikkeessä olevan rahan’, ’liikkeeseen laskettujen velkapapereiden’ ja ’muiden saamisten/velkojen’ lisäerittelyistä. Nämä erittäin tärkeät lisätietoerät esitetään taulukoiden A ja B lihavoiduissa soluissa ja määritellään jäljempänä. Muita lisätietoeriä tarvitaan rahalaitosten tasetilastojen yksityiskohtaisempaa tarkastelua varten. |
3. Liikkeessä oleva raha, joista euroseteleitä, kansallisen valuutan määräisiä seteleitä, metallirahoja, euromääräisiä metallirahoja ja kansallisten valuuttojen määräisiä metallirahoja (M1–M5).
— |
Eurosetelit (M1) ovat liikkeeseen laskettuja euroseteleitä, jotka kuuluvat erään ’liikkeessä oleva raha’. |
— |
Kansallisen valuutan määräiset setelit (M2) ovat laillisina maksuvälineinä hyväksyttyjen valuuttojen määräisiä seteleitä, joita kansalliset keskuspankit ovat laskeneet liikkeeseen ennen tammikuun 1 päivää 2002 ja joita kansalliset keskuspankit eivät ole vielä lunastaneet takaisin. Ilmoitetaan tammikuusta 2002 alkaen ainakin vuoden 2002 ajan. |
— |
Metallirahoilla (M3) tarkoitetaan kansallisten viranomaisten (kansalliset keskuspankit/valtiot) liikkeeseen laskemien sekä euron että kansallisen valuutan määräisten metallirahojen määrää, joka ilmoitetaan osana erää ’liikkeessä oleva raha’ kansallisen keskuspankin taseessa. |
— |
Euromääräiset metallirahat (M4) ovat kansallisten viranomaisten (kansalliset keskuspankit/valtiot) liikkeeseen laskemia euromääräisiä metallirahoja. |
— |
Kansallisten valuuttojen määräiset metallirahat (M5) ovat laillisina maksuvälineinä hyväksyttyjen valuuttojen määräisiä metallirahoja, joita kansalliset viranomaiset (kansalliset keskuspankit/valtiot) ovat laskeneet liikkeeseen ennen tammikuun 1 päivää 2002 ja joita kansalliset keskuspankit eivät ole vielä lunastaneet takaisin. |
4. Euroopan keskuspankin (EKP)/kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemien jälkimarkkinakelpoisten arvopapereiden haltijat (erät M6–M8)
EKP:n/kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat velkapaperit, jotka on eritelty haltijan kotipaikan mukaan seuraavan kolmijaon mukaisesti: kotimaa, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ja ulkomaat.
5. Talletuksille kertyneet korot (M9, M38)
Talletuksille maksettaviksi erääntynyt korko, joka kirjataan sen kertyessä (eli suoriteperusteisesti) eikä silloin, kun se todellisuudessa maksetaan (eli kassaperusteisesti).
6. Lainoille kertyneet korot (M38, M42)
Lainoille maksettaviksi erääntynyt korko, joka kirjataan sen kertyessä (eli suoriteperusteisesti) eikä silloin, kun se todellisuudessa saadaan (eli kassaperusteisesti).
TAULUKKO A
EKP:n/Kansallisen keskuspankin tiedot (kannat) (1)
|
Kotimaa |
Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
Ulkomaat |
Kohdistamattomat |
||
VASTATTAVAA |
||||||
8 Liikkeessä oleva raha |
||||||
josta seteleitä |
|
|||||
|
|
M1 |
||||
|
|
M2 |
||||
josta metallirahoja |
|
M3 |
||||
|
|
M4 |
||||
|
|
M5 |
||||
11 Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
||||||
Enintään 1 vuoden |
M6 |
M7 |
M8 |
|
||
14 Muut velat |
||||||
joista talletuksille kertynyttä korkoa |
|
M9 |
||||
joista siirtovelkoja |
|
M10 |
||||
joista ns. maksettavia ’suspense’-eriä |
|
M11 |
||||
joista johdannaisia |
|
M12 |
||||
joista euroseteleiden jakelusta johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja |
M13 |
|
||||
VASTAAVAA |
||||||
7 Muut saamiset |
||||||
joista lainoille kertynyttä korkoa |
|
M14 |
||||
joista siirtosaamisia |
|
M15 |
||||
joista ns. ’suspense’-erien saamisia |
|
M16 |
||||
joista johdannaisia |
|
M17 |
||||
joista euroseteleiden jakelusta johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä saamisia |
M18 |
|
||||
Lihavoidut solut ovat erittäin tärkeitä eriä. |
TAULUKKO B
Muita rahalaitoksia koskevat tiedot (kannat) (4)
|
Kotimaa |
Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
Ulkomaat |
Kohdistamattomat |
VASTATTAVAA |
||||
11 Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
||||
Enintään 1 vuoden |
M19 |
M20 |
M21 |
|
euromääräiset |
M22↑ |
M23↑ |
M24↑ |
|
valuuttamääräiset |
M25↑ |
M26↑ |
M27↑ |
|
Yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden |
M28 |
M29 |
M30 |
|
euromääräiset |
M31↑ |
M32↑ |
M33↑ |
|
valuuttamääräiset |
M34↑ |
M35↑ |
M36↑ |
|
13 Oma pääoma |
||||
josta varauksia |
|
M37 |
||
14 Muut velat |
||||
joista talletuksille kertynyttä korkoa |
|
M38 |
||
joista siirtovelkoja |
|
M39 |
||
joista ns. maksettavia ’suspense’-eriä |
|
M40 |
||
joista johdannaisia |
|
M41 |
||
VASTAAVAA |
||||
7 Muut saamiset |
||||
joista lainoille kertynyttä korkoa |
|
M42 |
||
joista siirtosaamisia |
|
M43 |
||
joista ns. ’suspense’-erien saamisia |
|
M44 |
||
joista johdannaisia |
|
M45 |
||
Lihavoidut solut ovat erittäin tärkeitä eriä. EKP:n ja kansallisten keskuspankkien välisen sopimuksen perusteella kansalliset keskuspankit voivat jättää lihavoidut nuolella (↑) merkityt solut ilmoittamatta, jos EKP käyttää niiden osalta vaihtoehtoisia tietolähteitä. |
7. Muut saamiset/velat, joista euroseteleiden jakelusta johtuvia eurojärjestelmän sisäisiä velkoja (erä M13)/saamisia (erä M18)
Eurojärjestelmään kohdistuvat nettopositiot, jotka perustuvat 1) EKP:n liikkeeseen laskemien euroseteleiden jakeluun (8 prosenttia kaikista liikkeeseenlaskuista) ja 2) pääoman merkitsemiseen liittyvän mekanismin soveltamiseen. Yksittäisen kansallisen keskuspankin ja EKP:n nettovelan tai nettosaamisen kohdistaminen taseeseen joko vastaavaa- tai vastattavaa-eräksi suoritetaan erän etumerkin mukaan, eli positiivinen eurojärjestelmään kohdistuva nettopositio kirjataan vastaavaa-puolelle, negatiivinen nettopositio vastattavaa-puolelle.
8. Maturiteetin (erät M19–M21 ja M28–M30) ja edelleen valuutan (erät M22–M27 ja M31–M36) mukaan eriteltyjen muiden rahalaitosten liikkeeseen laskemien siirtokelpoisten papereiden haltijat
Rahalaitosten liikkeeseen laskemat velkapaperit ja rahamarkkinapaperit, jotka on eritelty haltijan kotipaikan mukaan seuraavan kolmijaon mukaisesti: kotimaa, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ja ulkomaat. Velkapapereita ja rahamarkkinapapereita koskevat tiedot eritellään maturiteeteittain (enintään 1 vuoden, yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden) ja lisäksi valuutoittain (euro, valuuttamääräiset).
II Lisätietoerät painoarvoja koskevien tietojen johtamiseksi rahalaitoskoroista laadittavia tilastoja varten
9. |
Painoarvoja koskevat tiedot ovat välttämättömiä kansallisten rahalaitoskorkojen aggregoimiseksi euroalueen rahalaitoskorkoja koskeviksi tilastoiksi (5) näiden tilastojen säännöllistä tuottamista varten. Kansallisten keskuspankkien raportointitaakan keventämiseksi on päätetty käyttää kansallisten keskuspankkien tase-eriä koskevien tilastojen yhteydessä jo ilmoittamia tilastotietoja kantoihin sovellettavia rahalaitoskorkoja koskevien painoarvojen sekä valittuja uuteen liiketoimintaan sovellettavia rahalaitoskorkoja koskevien painoarvojen johtamisen tärkeimpänä lähteenä. |
10. |
Asetuksen EKP/2001/13 nojalla saatavilla olevien tietojen perusteella uuteen liiketoimintaan ja kantoihin liittyviä talletusryhmiä koskevat painoarvotiedot voidaan helposti saada rahalaitosten tasetilastoista. Lainaryhmien kantojen (6) osalta pakolliset tase-erätiedot eivät kuitenkaan anna täysin tarkkaa kuvaa. |
11. |
Näiden lainaryhmien osalta (pakolliset) tase-eräsarjat kattavat kaikki transaktiovaluutat, kun rahalaitoskorot koskevat ainoastaan euromääräisiä lainoja. Tase-eräsarjat, jotka liittyvät yksinomaan euroon asetuksen EKP/2001/13 mukaisena transaktiovaluuttana, ovat saatavissa edellytetyllä tavalla sektorikohtaisesti eriteltyinä, mutta niissä ei tehdä maturiteettiin eikä (kotitaloussektorilla) lainan tyyppiin perustuvaa erittelyä. |
12. |
Painoarvot perustuvat tästä syystä näiden lainaryhmien osalta kaikkien valuuttojen määräisiin lainoihin liittyviin tase-eräsarjoihin. Tilastosarjoja mukautetaan kuitenkin sen osuuden mukaisesti, joka eurolla on transaktion yhteenlasketuista valuutoista. |
13. |
Kahdenkeskisten yhteydenottojen jälkeen useat kansalliset keskuspankit (tähän mennessä Belgia, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Itävalta, Portugali, Suomi ja Alankomaat yrityksille myönnettyjen lainojen osalta) kykenevät kuitenkin toimittamaan myös vaaditut erittelyt euromääräisistä lainoista. Tätä tarkoitusta varten on laadittu seuraavat lisätietoerät: |
TAULUKKO C
Muita rahalaitoksia koskevat tiedot (kannat)
Muiden rahalaitosten myöntämät euromääräiset lainat mainituille ’muiden sektoreiden’ alaryhmille |
||||
VASTAAVAA |
Yritykset (S.11) |
Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15) |
||
Kulutusluotot |
Asuntolainat |
Muut (jäännösluokka) |
||
A. Kotimaa |
||||
Lainat |
|
|||
joista euroina |
|
|||
enintään 1 vuoden |
M46 |
M47 |
M48 |
M49 |
yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden |
M50 |
M51 |
M52 |
M53 |
yli 5 vuoden |
M54 |
M55 |
M56 |
M57 |
B. Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
||||
Lainat |
|
|||
joista euroina |
|
|||
enintään 1 vuoden |
M58 |
M59 |
M60 |
M61 |
yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden |
M62 |
M63 |
M64 |
M65 |
yli 5 vuoden |
M66 |
M67 |
M68 |
M69 |
III Lisätietoerät rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten
14. |
Raha- ja pankkitilastojen lisätietoeriä tarvitaan rahaliiton rahoitustaseen säännöllistä neljännesvuosittain toistuvaa laatimista varten. Instrumenttia ja kotipaikkaa koskevat lisäerittelyt rahoitustasetta varten on toimitettava niiden tietojen yhteydessä, jotka toimitetaan voimassa olevien raha- ja pankkitilastoja koskevien raportointivaatimusten perusteella. |
15. |
Kantoja ja transaktioita koskevia tietoja tarvitaan rahoitustasetta varten. Jotta rahoitustasetta koskevat vaatimukset kyettäisiin yhdistämään raha- ja pankkitilastoja koskeviin vaatimuksiin, tarvitaan virtatietojen korjauksia eli luokituksen muutoksia, arvostusmuutoksia ja valuuttakurssien muutoksia, jotka liittyvät rahoitustasetta koskeviin täydentäviin aikasarjoihin. |
16. |
Arvostamissääntöjen osalta kaikki lisätiedot, joita tämän liitteen tämän osan nojalla edellytetään, on toimitettava samojen arvostamissääntöjen ja kirjanpitosääntöjen mukaisesti kuin tiedot, joita toimitetaan asetuksen EKP/2001/13 nojalla. Lisäksi raha- ja pankkitilastojen yhteydessä on otettu käyttöön uusia tunnistekoodeja ja muiden olemassa olevien tietojen osalta on määritelty asianmukaisia raportointisääntöjä (esim. määräaikojen osalta) ja tarkistuksia. Tätä tarkoitusta varten on otettu käyttöön seuraavat lisätietoerät: |
TAULUKKO D
Neljännesvuosittaiset tiedot: Kansallisten keskuspankkien/EKP:n/muiden rahalaitosten tiedot (kannat)
|
Kotimaa |
Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
Ulkomaat |
Kohdistamattomat |
||
Yhteensä |
joista: valtio |
Yhteensä |
joista: valtio |
|||
14 Muut velat |
||||||
Kotitalouksien netto-osuudet eläkerahastoissa |
|
M70 |
||||
VASTAAVAA |
||||||
3 Muut arvopaperit kuin osakkeet |
||||||
Enintään 1 vuoden |
|
M71 |
|
M72 |
M73 |
|
joista: euromääräisiä |
|
M74 |
|
M75 |
M76 |
|
Yli 1 vuoden |
|
M77 |
|
M78 |
M79 |
|
joista: euromääräisiä |
|
M80 |
|
M81 |
M82 |
|
5 Osakkeet ja osuudet |
||||||
Noteeratut osakkeet |
M83 |
|
M84 |
|
M85 |
|
Sijoitusrahastojen (ei rahamarkkinarahastojen) osakkeet |
M86 |
|
M87 |
|
M88 |
|
7 Muut saamiset |
||||||
Vakuutusmaksujen ennakot ja varaukset maksamattomia vaatimuksia varten |
|
M89 |
17. Kotitalouksien netto-osuudet eläkerahastoissa (M70)
Rahalaitosten velat kotitalouksille työntekijöiden eläkkeiden kattamiseksi käyttöön otettujen teknisten varausten muodossa. Näillä tarkoitetaan yleensä työntekijöiden eläkerahastoja, joita ei ole ulkoistettu riippumattomalle laitokselle.
18. Muut arvopaperit kuin osakkeet
Tarvitaan sektori- ja maturiteettikohtaisia erittelyjä, joita asetuksessa EKP/2001/13 ei edellytetä. Näihin kuuluvat hallussa olevat muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden maturiteetti on enintään 1 vuosi ja jotka ovat valtion (kotimaa M71, M74, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot M72, M75) ja ulkomaisten toimijoiden (M73, M76) liikkeeseen laskemia, ja muut arvopaperit kuin osakkeet, joiden maturiteetti on yli 1 vuoden ja jotka ovat valtion (kotimaa M77, M80, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot M78, M81) ja ulkomaisten toimijoiden (M79, M82) liikkeeseen laskemia.
19. Osakkeet ja osuudet
Erillisiä tietoja kotipaikan mukaan eriteltyinä noteeratuista osakkeista ja sijoitusrahastojen osakkeista, ei kuitenkaan rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksista. Noteeratut osakkeet (M83–M85) ovat osakkeita, joiden hinnat noteerataan tunnustetussa pörssissä tai muilla jälkimarkkinoilla. Sijoitusrahastojen osakkeet (M86–M88) ovat osakkeita, jotka lasketaan liikkeeseen sellaisen organisoidun rahoitusjärjestelyn yhteydessä, jolla kerätään sijoittajien varoja rahoitussaamisten tai muiden kuin rahoitussaamisten hankkimiseksi, lukuun ottamatta rahalaitossektorin osakkeita.
20. Vakuutusmaksujen ennakot ja varaukset maksamattomia vaatimuksia varten (M89)
Tämä erä kuvaa sitä osaa rahalaitosten suorittamista bruttovakuutusmaksuista, jotka on kohdistettava seuraavalle kirjanpitojaksolle, sekä rahalaitosten vaatimuksia, joita ei ole vielä hoidettu.”
(1) Virtatietoja voidaan toimittaa, jos EKP ja kansallinen keskuspankki tekevät tästä kahdenvälisen sopimuksen.
(2) Ilmoitetaan, mikäli saatavilla.
(3) Ilmoitetaan, mikäli saatavilla.
Lihavoidut solut ovat erittäin tärkeitä eriä.
(4) Virtatietoja voidaan toimittaa, jos EKP ja kansallinen keskuspankki tekevät tästä kahdenvälisen sopimuksen.
Lihavoidut solut ovat erittäin tärkeitä eriä.
EKP:n ja kansallisten keskuspankkien välisen sopimuksen perusteella kansalliset keskuspankit voivat jättää lihavoidut nuolella (↑) merkityt solut ilmoittamatta, jos EKP käyttää niiden osalta vaihtoehtoisia tietolähteitä.
(5) Asetuksen EKP/2001/18 mukaisesti.
(6) Ks. asetus EKP/2001/18, liite II, lisäys 1: indikaattorit 6–14.
LIITE IV
”LIITE XIII
TILASTOTIETOJEN SÄHKÖISTÄ VAIHTOA KOSKEVAT RAPORTOINTISTANDARDIT
EKP:N TASE-ERÄTILASTOT
SARJAPERHEEN TUNNISTE: ECB_BSI1
Rahalaitosten tasetilastot konsolidoidun taseen laatimista varten
1. Sarjaperhe ECB_BSI1 ja vastaavat koodiluettelot
Tase-erien sarjaperhe liittyy euroalueen yhdenmukaistettuihin tasetilastoihin, jotka rahalaitossektori raportoi Euroopan keskuspankille (EKP). Kansalliset keskuspankit vastaavat yksittäisten rahalaitosten (kansallisia keskuspankkeja lukuun ottamatta) tase-eriä koskevien tietojen keruusta ja aggregaattien laskemisesta kansallisella tasolla. Kansalliset keskuspankit ja EKP laskevat myös omat tase-eriä koskevat tilastonsa. Kansalliset keskuspankit raportoivat kansallisten keskuspankkien/EKP:n ja muiden rahalaitosten tase-erätilastot erikseen bruttoutettuna EKP:lle, joka puolestaan laskee ensiksi maakohtaiset rahalaitossektorin yhteenlasketut taseet ja sen jälkeen euroalueen rahalaitossektorin konsolidoidun taseen (1) sekä euroalueen merkitykselliset raha-aggregaatit. (2)
EKP laskee euroalueen raha-aggregaatit ja niiden vastaerät rahalaitossektorin taseen konsolidoitujen kuukausittaisten tietojen perusteella. Tärkeimpiä tase-eriä koskevat tiedot raportoidaan tarkemmin eriteltyinä neljännesvuosittain ja näin saatavia täydentäviä tietoja hyödynnetään rahatalouden analyysin laadinnassa.
Tase-erien sarjaperheen muuttujat ja ominaisuudet määritellään yksityiskohtaisesti jäljempänä.
Tase-erätilastoja varten on yksilöity 11 muuttujaa, joiden katsotaan olevan olennaisia aikasarjan määrittämiseksi (3):
TAULUKKO 1
Tase-erien sarjaperhe (ECB_BSI1): Aikasarjan muuttujat
Avainkohta |
Käsitteen lyhenne |
Käsitteen nimi |
Arvon muoto |
Koodiluettelon tunniste |
Koodiluettelon nimi |
|
Muuttujat |
||||
1 |
FREQ |
Toistuvuus |
AN1 |
CL_FREQ |
Toistuvuus-koodiluettelo (BIS, EKP) |
2 |
REF_AREA |
Viitealue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
3 |
ADJUSTMENT |
Muutosindikaattori |
AN1 |
CL_ADJUSTMENT |
Muutosindikaattori-koodiluettelo (BIS, EKP) |
4 |
BS_REP_SECTOR |
Taseen viitesektorin erittely |
AN1 |
CL_BS_REP_SECTOR |
Taseen viitesektorin erittely -koodiluettelo (EKP) |
5 |
BS_ITEM |
Tase-erä |
AN3 |
CL_BS_ITEM |
Tase-erien koodiluettelo (EKP) |
6 |
MATURITY_ORIG |
Alkuperäinen maturiteetti |
AN1 |
CL_MATURITY_ORIG |
Alkuperäinen maturiteetti -koodiluettelo (EKP) |
7 |
DATA_TYPE |
Tiedon tyyppi |
AN1 |
CL_DATA_TYPE |
Raha- ja pankkitilastojen tietotyyppi, virta- ja positiotyypit (EKP, BIS) |
8 |
COUNT_AREA |
Vastapuolen alue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
9 |
BS_COUNT_SECTOR |
Tase-erän vastapuolen sektori |
AN4 |
CL_BS_COUNT_SECTOR |
Tase-erän vastapuolen sektori -koodiluettelo (EKP, BIS) |
10 |
CURRENCY_TRANS |
Transaktiovaluutta |
AN3 |
CL_CURRENCY |
Valuutta-koodiluettelo (EKP, BIS, Eurostatin maksutasetilasto) |
11 |
BS_SUFFIX |
Taseen loppuliite |
AN..3 |
CL_BS_SUFFIX |
Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma-koodiluettelo (EKP) |
Nämä muuttujat ovat tilastollisia käsitteitä, joiden arvot saadaan koodiluetteloista. Joissakin harvoissa tapauksissa on mahdollista, että koodiluettelon koodattujen arvojen kuvaus ei täysin vastaa asetuksessa EKP/2001/13 esitettyä sanamuotoa. Näin tapahtuu, kun koodiluettelo tai sen arvojen alajoukko on kansainvälisesti hyväksytty vakiintunut luettelo (esimerkiksi vastapuolen kotimaan ilmoittaminen).
Samaa sarjaperhettä hyödyntäen voidaan esittää myös tarvittavat täydentävät tiedot euroalueen raha-aggregaattien laskemiseksi. Näitä ovat valtion saamiset ja talletusvelat (talletusvelkojen läheiset vastineet), jotka on esitetty liitteessä VII.
2. Muuttujat
Tase-erien sarjaperheen muuttujat kuvataan jäljempänä samassa järjestyksessä kuin ne ilmenevät sarja-avaimesta. Lisäksi annetaan tietoja kunkin muuttujan pituudesta (eli arvon muodosta ilmoittamalla merkkien määrä) ja vastaavasta koodiluettelosta (annetaan isoin kirjaimin, esimerkiksi CL_****). Esimerkiksi taulukon 1 mukaisesti muuttuja REF_AREA (viitealue) saa arvonsa koodiluettelosta CL_AREA_EE.
2.1 Muuttuja nro 1: Toistuvuus (FREQ; pituus: yksi merkki)
Tällä muuttujalla kuvataan raportoidun sarjan toistuvuutta. Käytettävä koodiluettelo on CL_FREQ. Tase-erien sarjaperheessä käytetään tästä koodiluettelosta saatujen arvojen alajoukkoa eli koodia ’M’ kuukausikohtaisista tiedoista ja arvoa ’Q’ neljännesvuosikohtaisista tiedoista.
2.2 Muuttuja nro 2: Viitealue (REF_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Tämä muuttuja vastaa tiedonantajalaitosten (rahalaitosten) kotimaata. Tähän käsitteeseen liittyvä koodiluettelo on CL_AREA_EE, johon sisältyy ISO-standardin mukainen maaluettelo ja joitakin 2.8 kohdassa kuvattuja täydentäviä arvoja (muuttuja nro 8: Vastapuolen alue). Tase-erien sarjaperheessä viitealueen määrittämiseen käytetään ainoastaan arvojen alajoukkoa.
2.3 Muuttuja nro 3: Muutosindikaattori (ADJUSTMENT; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja kertoo, onko sarjaan sovellettu kausitasoitusta ja/tai työpäivätasoitusta. Vastaava koodiluettelo on CL_ADJUSTMENT. Tällä hetkellä tase-erien sarjaperheessä käytettävät arvot ovat ’N’ kausitasoittamattomille ja työpäivätasoittamattomille sarjoille sekä ’Y’ työpäivä- ja kausitasoitetuille sarjoille.
2.4 Muuttuja nro 4: Taseen viitesektorin erittely (BS_REP_SECTOR; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja osoittaa tiedonantajasektorin, ja siihen liittyy koodiluettelo CL_BS_REP_SECTOR. Tässä koodiluettelossa rahalaitokset luokitellaan kansallisiin keskuspankkeihin/EKP:hen (’N’) ja muihin rahalaitoksiin (luottolaitokset, rahamarkkinarahastot ja muut laitokset) (’A’) ottaen huomioon erilliset taseet, jotka EKP konsolidoi.
Koska tarvitaan tietoja valtion talletusveloista ja saamisista, valtion osalta käytetään koodia ’G’.
Koodiluetteloon on lisätty muitakin arvoja siinä tarkoituksessa, että EKP laskee euroalueen raha-aggregaattisarjat ja toimittaa ne edelleen.
2.5 Muuttuja nro 5: Tase-erä (BS_ITEM; pituus: kolme merkkiä)
Tämä muuttuja vastaa rahalaitosten taseen tase-erää sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa EKP/2001/13, ja se saa arvonsa koodiluettelosta CL_BS_ITEM. Kyseessä on tase-erien sarjaperheen tärkein muuttuja. Saamisten ja velkojen arvot merkitään etumerkillä ’A’ tai ’L’, ja myös tässä tapauksessa arvoja järjestettäessä ja koodattaessa noudatetaan mahdollisuuksien mukaan erien välistä hierarkiaa. Yksinomaan kansallisia keskuspankkeja (ja Euroopan keskuspankkia) koskevat kolme täydentävää tase-erää merkitään kirjaimella ’C’, joka sijoitetaan vastaavaa-puolella etumerkin ’A’ jälkeen ja vastattavaa-puolella etumerkin ’L’ jälkeen.
2.6 Muuttuja nro 6: Alkuperäinen maturiteetti (MATURITY_ORIG; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja kuvaa rahalaitoksen taseen tase-erän alkuperäistä maturiteettia, ja siihen liittyvä koodiluettelo on CL_BS_MATURITY_ORIG.
2.7 Muuttuja nro 7: Tiedon tyyppi (DATA_TYPE; pituus: yksi merkki)
Tätä muuttujaa kuvaa koodiluettelo CL_DATA_TYPE, ja se ilmaisee, minkä tyyppisiä tietoja raportoidaan: kantatiedot jakson lopussa (kannat) (’1’), luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt (’5’), valuuttakurssimuutokset (’6’) (4) ja muut muutokset (’7’) (muut arvostusmuutokset ja lainojen luottotappiot/arvonalennukset). Muitakin arvoja on määritelty, jotta kantatiedoista ja asianmukaisista korjauksista voidaan johtaa virtatietoja ja laskea vuotuisten kasvuvauhtien johtamiseen käytetty nimelliskantojen indeksi. EKP käyttää näitä ylimääräisiä arvoja euroalueen aggregaatteja toimittaessaan.
2.8 Muuttuja nro 8: Vastapuolen alue (COUNT_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Tämä muuttuja vastaa rahalaitosten tase-erän vastapuolen kotimaata. Tähän käsitteeseen liittyy koodiluettelo CL_AREA_EE, johon sisältyy ISO-standardin mukainen maakoodi ja yksinomaan euroaluetta varten käytettäviä täydentäviä arvoja (esimerkiksi U6 — ’Kotimaa’ käytetään silloin, kun vastapuolen alue on sama maa kuin raportoivan rahalaitoksen). Tase-erätilastoissa käytetään arvojen alajoukkoa eli Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden koodeja ja lisäksi muutamia muita aluekoodeja.
2.9 Muuttuja nro 9: Taseen vastapuolen sektori (BS_COUNT_SECTOR; pituus: neljä merkkiä)
Tämä muuttuja vastaa tase-erän vastinsektorin erittelyä, ja siihen liittyy koodiluettelo CL_BS_COUNT_SECT. Tämä koodiluettelo vastaa täysin tase-erien sektoriluokitusvaatimusta, joka asetettiin ensin rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 1 päivänä joulukuuta 1998 annetulla asetuksella EKP/1998/16 ja sittemmin asetuksella EKP/2001/13. Arvot järjestetään ja koodataan sektoreiden hierarkian mukaisesti, jotta arvoja olisi helppo käyttää ja jotta tietoja voitaisiin hallita niiden avulla vaivattomasti.
Kun asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan taulukon 2 ja taulukon 4 jakoa ’pankit’/’muut kuin pankit’ sovelletaan rahaliittoon osallistumattomissa jäsenvaltioissa oleviin vastapuoliin, se vastaa kyseisessä asetuksessa määriteltyä erittelyä ’rahalaitokset’/’muut kuin rahalaitokset’. Taulukon 3 jakoa ’rahalaitokset’/’muut kuin rahalaitokset’ käytetään sen sijaan luokiteltaessa rahaliitoon osallistumattomissa jäsenvaltioissa olevia vastapuolia.
2.10 Muuttuja nro 10: Transaktiovaluutta (CURRENCY_TRANS; pituus: kolme merkkiä)
Tämä muuttuja vastaa sitä valuuttaa, jonka määräisiä rahalaitosten tase-erät ovat, ja siihen liittyy koodiluettelo CL_CURRENCY. Rahalaitosten tase-erien määrittelyssä käytetään arvojen alajoukkoa.
2.11 Muuttuja nro 11: Sarjojen rahayksikkö (BS_SUFFIX; pituus: enintään kolme merkkiä)
Tämä muuttuja määrittelee, ilmaistaanko raportoitu sarja kansallisessa valuutassa vai yhtenäisvaluutassa (euroissa). Sillä on kaksi arvoa (’N’ kansallista valuuttaa ja ’E’ euroa varten), ja sitä vastaa koodiluettelo CL_BS_SUFFIX. Tämä muuttuja on erittäin tärkeä, kun samasta transaktiosta talous- ja rahaliiton eri vaiheissa raportoitujen tietojen sarjat halutaan erottaa toisistaan. Esimerkiksi niiden EU-maiden osalta, jotka eivät ole talous- ja rahaliiton jäseniä, tiedot esitetään kansallisessa valuutassa. Siitä hetkestä lähtien, kun ne liittyvät talous- ja rahaliittoon, samat tase-eräsarjat ilmoitetaan ja toimitetaan euroina.
3. Ominaisuudet
Avaimen määrittelevien yhdentoista muuttujan lisäksi on määritelty joukko ominaisuuksia (5). Ominaisuudet liittyvät vaihdettujen tietojen eri tasoihin. Taulukossa 2 esitetään luettelo tase-erätilastojen sarjaperhettä varten määritellyistä koodatuista ja koodaamattomista ominaisuuksista sekä niiden taso, muoto ja koodiluettelot, joista koodattujen ominaisuuksien arvot otetaan.
Kaikkiin näihin ominaisuuksiin liittyy myös joitakin teknisiä ominaisuuksia, jotka on lueteltu taulukossa 3.
TAULUKKO 2
Sarjaperhettä ECB_BSI1 varten määritellyt koodatut ja koodaamattomat ominaisuudet
Taso |
Tilastollinen käsite |
Muoto |
Koodiluettelo |
||
Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Rinnakkaistaso |
TITLE |
Otsake |
AN..70 |
koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
UNIT |
Yksikkö |
AN..12 |
CL_UNIT |
Yksikkö-koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
UNIT_MULT |
Yksikön kerroin |
AN..2 |
CL_UNIT_MULT |
Yksikön kerroin -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
DECIMALS |
Desimaalit |
AN1 |
CL_DECIMALS |
Desimaalit-koodiluettelo (BIS, EKP) |
Rinnakkaistaso |
TITLE_COMPL |
Otsakkeen täydenne |
AN..1050 |
koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
NAT_TITLE |
Omakielinen otsake |
AN..350 |
koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
COMPILATION |
Tiedon kokoaminen |
AN..1050 |
koodaamaton |
|
Aikasarjatason ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Aikasarja |
COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori |
AN1 |
CL_COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarja |
AVAILABILITY |
Saatavuus |
AN1 |
CL_AVAILABILITY |
Saatavuus laitoksille -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarja |
DOM_SER_IDS |
Kotimaan sarjojen indikaattorit |
AN..70 |
koodaamaton |
|
Aikasarja |
UNIT_INDEX_BASE |
Indeksin viitepohja |
AN..35 |
koodaamaton |
|
Aikasarja |
BREAKS |
Katkokset |
AN..350 |
koodaamaton |
|
Havaintotason ominaisuudet (vaihdetaan yhdessä tärkeimmän ARR-segmentin tietojen kanssa paitsi OBS_COM, joka vaihdetaan FNS-ryhmässä) |
|||||
Havainto |
OBS_STATUS |
Havainnon laatu |
AN1 |
CL_OBS_STATUS |
Havainnon laatu -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Havainto |
OBS_CONF |
Havainnon luottamuksellisuus |
AN1 |
CL_OBS_CONF |
Havainnon luottamuksellisuus -koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
Havainto |
OBS_PRE_BREAK |
Katkosta edeltävä havainnon arvo |
AN..15 |
koodaamaton |
|
Havainto |
OBS_COM |
Havaintoa koskeva huomautus |
AN..350 |
koodaamaton |
|
TAULUKKO 3
Sarjaperheen ECB_BSI1 yhteiset ominaisuudet: Euroalueen kansallisten keskuspankkien raportointi EKP:lle
|
Pakollisuus |
Ensimmäisen lukuarvon antaa… (7) |
Kansallisten keskuspankkien muutettavissa |
TITLE_COMPL |
M |
EKP |
Ei |
UNIT |
M |
EKP |
Ei |
UNIT_MULT |
M |
EKP |
Ei |
DECIMALS |
M |
EKP |
Ei |
TITLE |
C |
EKP |
Ei |
NAT_TITLE |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
COMPILATION |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä (6) |
COLLECTION |
M |
EKP |
Ei |
AVAILABILITY |
M |
EKP/Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
DOM_SER_IDS (8) |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
UNIT_INDEX_BASE |
C |
EKP |
Ei |
BREAKS |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_STATUS |
M |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_CONF |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_PRE_BREAK |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_COM |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
|
M: Pakollinen, C: Erityistap. ilmoitettava |
|
|
Tämän liitteen 3.1, 3.2 ja 3.3 kohdassa on kuvaus kustakin ominaisuudesta ja vastaava koodiluettelo (isoin kirjaimin, esimerkiksi CL_****) aina kun se on sovellettavissa.
3.1 Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
TITLE_COMPL (koodaamaton): Otsakkeen täydenteen laatii, tallentaa ja ilmoittaa EKP (englanninkielinen, pituus enintään 1 050 merkkiä). Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa sitä, muutos voidaan tehdä EKP:n kuulemisen jälkeen. Muutoksen toteuttaa kuitenkin EKP. |
— |
UNIT (koodiluettelo: CL_UNIT): Tämä ominaisuus ilmoittaa raportoitujen tietojen mittayksikön. Euroalueen jäsenvaltiot ilmoittavat tiedot euroina ja EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi euro (UNIT = ’EUR’). Rahaliittoon osallistumattomien jäsenvaltioiden osalta tämän ominaisuuden arvo on sama kuin vastaava kansallinen rahayksikkö. |
— |
UNIT_MULT (koodiluettelo: CL_UNIT_MULT): Tämä ominaisuus antaa tietoa siitä, onko sarjat ilmaistu miljoonina (UNIT_MULT = ’6’), miljardeina (UNIT_MULT = ’9’) jne. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tiedot miljoonina ja EKP asettaa arvoksi 6 (UNIT_MULT = ’6’). |
— |
DECIMALS (koodiluettelo: CL_DECIMALS): Ominaisuus kertoo havaintojen arvoille annettavien desimaalien määrän. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tiedot ilman desimaaleja, kuten asetuksessa EKP/2001/13 säädetään (eli DECIMALS = ’0’). EKP antaa tälle ominaisuudelle asianmukaiset arvot. |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
TITLE (koodaamaton): Aikasarjan otsakkeessa voidaan esittää vain enintään 70 merkkiä. Koska tila on rajallinen, pakollisena ominaisuutena on sen sijaan ominaisuus otsakkeen täydenne. Ominaisuutta otsake voitaisiin tulevaisuudessa käyttää lyhytnimien esittämiseen, ja silloin sen tallentaisi ja ilmoittaisi EKP. |
— |
NAT_TITLE (koodaamaton): Kansalliset keskuspankit voivat käyttää ominaisuutta omakielinen otsake esittääkseen täsmällisen kuvauksen ja muita täydentäviä tietoja omalla kielellään (enintään 350 merkkiä). Kansalliset keskuspankit voivat milloin tahansa vahvistaa ominaisuuden tai muuttaa sitä. Vaikka suur- ja pienaakkosten käyttö ei aiheutakaan ongelmia, kansallisia keskuspankkeja pyydetään käyttämään ainoastaan latinalaisia kirjoitusmerkkejä. |
— |
COMPILATION (koodaamaton): Tällä ominaisuudella käytettyjä tiedon kokoamismenetelmiä voidaan selittää sanallisesti etenkin, jos ne poikkeavat EKP:n säännöistä ja vaatimuksista (enintään 1 050 merkkiä). |
3.2 Aikasarjatason ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
COLLECTION (koodiluettelo: CL_COLLECTION): Tämä ominaisuus kertoo, milloin havaintoja kerätään (esim. jakson alussa, puolivälissä vai lopussa), tai ilmoittaa, ovatko tiedot tietyn jakson keskiarvoja tai jakson lopun arvoja. EKP asettaa tiedonkeruun ominaisuudeksi tase-erätilastojen yhteydessä ’E’, jakson päättyessä (COLLECTION = ’E’) kantoja koskevien aikasarjojen ja ’S’, summa koko jaksolta (COLLECTION = ’E’) korjauksia ja virtatietoja koskevien aikasarjojen osalta. |
— |
AVAILABILITY (koodiluettelo: CL_AVAILABILITY): Tämä ominaisuus kuvaa laitoksia, joiden saataville tiedot voidaan antaa. Mikäli yksittäisiä havaintoja varten tarvitaan erityiskohtelua, voidaan käyttää havaintojen luottamuksellisuutta koskevaa ominaisuutta (ks. jäljempänä). |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
DOM_SER_IDS (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan viitata kansallisissa tietokannoissa käytettyyn koodiin vastaavien sarjojen yksilöimiseksi (tässä yhteydessä voidaan määritellä myös kansallisia viitekoodeja sisältäviä kaavoja). Raportoiva keskuspankki voi vahvistaa tämän ominaisuuden tai muuttaa sitä milloin tahansa (enintään 70 merkkiä). |
— |
UNIT_INDEX_BASE (koodaamaton): Tämä ominaisuus ilmoittaa indeksien viitepohjan ja pohja-arvon. Arvoa käytetään ainoastaan EKP:n johtamien ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ilmoittamien nimelliskantaindeksin aikasarjoissa. EKP vahvisti tätä tarkoitusta varten arvoksi alun perin ’Index Dec98 = 100’, ja se muutettiin muotoon ’Index Dec01 = 100’ EKP:n ilmoittaessa lokakuun 2002 tietoja. |
— |
BREAKS (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa merkittävimpiä tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa ja sarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneita katkoksia ja muutoksia. Katkoksista raportoitaessa on ilmoitettava, miltä osin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää vertailukelpoisina (enintään 350 merkkiä). |
3.3 Havaintotason ominaisuudet (9)
Pakolliset tiedot:
— |
OBS_STATUS (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen. Alla olevassa luettelossa esitetään näiden ominaisuuksien odotusarvot (sovitun hierarkian mukaisesti) tase-erätilastoja varten:
|
Normaalitilanteessa numeroarvot pitäisi ilmoittaa havainnon laadun arvolla ’A’ (normaaliarvo). Muussa tapauksessa annetaan muu arvo kuin ’A’ edellä olevan luettelon mukaisesti. (13)
Mikäli havaintoon liittyy kaksi ominaisuutta, niistä tärkein ilmoitetaan.
Mikäli esimerkiksi havainto on sekä arvio että alustava arvo, ensisijainen ominaisuus on arvio, ja käytetään koodia ’E’.
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
OBS_CONF (koodiluettelo: CL_OBS_CONF): Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa ilmoittaa erikseen tietyn yhden tai useamman havainnon luottamuksellisuudesta, se voi käyttää havaintojen luottamuksellisuutta koskevaa ominaisuutta. Mikäli tälle ominaisuudelle asetetaan arvo, tietojen lähettäjä voi muuttaa sitä tiedonsiirron yhteydessä. Mikäli ominaisuudelle ei vahvisteta arvoa, oletetaan, että luottamuksellisuudesta johtuvia rajoituksia ei ole (OBS_CONF = ’F’, vapaa). |
— |
OBS_PRE_BREAK (koodaamaton): Tämä ominaisuus sisältää katkosta edeltävän havainnon arvon, joka on havainnon tavoin numeerinen kenttä. Se ilmoitetaan yleensä silloin, kun sarjassa tapahtuu katkos. Tätä ominaisuutta ei tarvitse ilmoittaa tase-erien sarjaperheen yhteydessä, koska tämä tieto on saatavissa jo luokituksen muutokseen liittyvästä sarjasta. Se on lisätty ominaisuusluetteloon, koska se kuuluu kaikille sarjaperheille yhteisten ominaisuuksien alaryhmään. |
— |
OBS_COM (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan esittää sanallisia havaintotason huomautuksia (esim. kuvataan tiettyä havaintoa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi tehty arvio, selitetään mahdollisen poikkeavan havainnon syy tai esitetään raportoidun aikasarjan muutosten yksityiskohdat). Tiedonantajana oleva kansallinen keskuspankki voi vahvistaa tiedot tai tarkistaa niitä milloin tahansa (enintään 350 merkkiä). |
4. Puuttuvat ja alustavat arvot
Puuttuvat arvot (’-’) ilmoitetaan, kun numeerista arvoa ei voida raportoida (esimerkiksi pyhäpäivän, viikonlopun, tietojen puuttumisen tai sen takia, ettei tietoja ole kerätty). Lisäksi voidaan erottaa toisistaan tapaukset, joissa tiedot puuttuvat sen vuoksi, että kyseistä ilmiötä koskevia tilastotietoja ei ole kerätty, ja tapaukset, joissa tietojen puuttuminen johtuu siitä, että kyseistä ilmiötä ei ole olemassa.
— |
Kun aikasarjan tietoja ei paikallisen käytännön vuoksi kerätä tiettyinä päivinä tai niitä ei kerätä aikasarjan aikana lainkaan (kyseinen ilmiö on olemassa, mutta siitä ei laadita tilastoja), kultakin jaksolta raportoidaan puuttuva arvo (’-’), johon liitetään havainnon laatu ’L’. |
— |
Jos aikasarjaa (tai sen osaa) ei voida soveltaa paikallisen markkinakäytännön tai lainsäädännön/talouden rajoitteiden vuoksi (kyseistä ilmiötä ei ole), raportoidaan puuttuva arvo (’-’), johon liitetään havainnon laatu ’M’. |
Puuttuvaa havaintoa ei milloinkaan raportoida arvolla ’nolla’, koska nolla on normaali numeerinen arvo (eli nollamääräisten transaktioiden arvoksi raportoidaan nolla).
Mikäli kansalliset keskuspankit eivät kykene ilmoittamaan täsmällistä syytä arvon puuttumiselle tai käyttämään koodiluettelossa CL_OBS_STATUS esitettyjä arvoja täydessä laajuudessaan (jolloin ne eivät kykene päättämään, olisiko tämän ominaisuuden arvoksi valittava ’L’ vai ’M’), tulisi käyttää arvoa ’M’ (14).
Alustavia arvoja voidaan raportoida jokaisen tiedonsiirron yhteydessä, mutta ainoastaan viimeisen saatavilla olevan havainnon osalta (havainnon laatu = ’P’). Näille havainnoille annetaan myöhemmin lopulliset arvot (havainnon laatu = ’A’). Tuolloin alustavat havainnot korvataan uusilla tarkistetuilla arvoilla eikä tarkistuskirjausta tallenneta EKP:n tietokantaan.
5. Tilastointivaatimukset
Asetuksen EKP/2001/13 mukaan kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle kuukausittain tilastotiedot muiden rahalaitosten ja kansallisen keskuspankin sektoreiden taseesta erikseen rahalaitossektorin konsolidoidun taseen säännöllistä laatimista varten. Nämä vaatimukset kattavat kuukauden lopun kantatiedot ja kuukausittaiset virtojen korjaustiedot. Lisätietoja muiden rahalaitosten ja keskuspankin taseen tietyistä eristä ilmoitetaan neljännesvuosittain kantatietoina.
Lisäksi näissä suuntaviivoissa esitetään muutamia muita tietovaatimuksia euroalueen raha-aggregaattien säännöllistä laatimista varten.
EKP ylläpitää taulukkoja, jotka sisältävät luettelot asetuksessa EKP/2001/13 säädettyjen vaatimusten ja näiden suuntaviivojen mukaisesti toimitettavista tase-erien aikasarjoista, ja toimittaa ne kansallisille keskuspankeille. Kansalliset keskuspankit toimittavat seuraavat aikasarjat EKP:lle.
5.1 Kantatiedot
a) |
Taulukko 1 — Muita rahalaitoksia ja kansallisia keskuspankkeja/EKP:tä koskevat kuukausittain toimitettavat sarjat Kuten asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan osan 2 taulukossa 1 kuvataan, EKP:lle ilmoitetaan rahalaitossektorin taseesta kuukausitasolla sarjat kansallisten keskuspankkien/EKP:n ja muiden rahalaitosten tasetietojen osalta erikseen. |
b) |
Taulukot 2, 3 ja 4 — Muita rahalaitoksia ja kansallisia keskuspankkeja/EKP:tä koskevat neljännesvuosittain toimitettavat sarjat Asetuksen EKP/2001/13 taulukoissa 2, 3 ja 4 esitetään aikasarjat, jotka on säännöllisesti ilmoitettava EKP:lle neljännesvuosittain ja joissa eritellään yksityiskohtaisemmin tietyt muiden rahalaitosten ja kansallisen keskuspankin/EKP:n sektoreiden kuukausitaseen erät. Taulukko 2 koskee talletusten, lainojen, muiden arvopaperien kuin osakkeiden sekä osakkeiden ja osuuksien sellaista sektorikohtaista erittelyä, jota ei ole ilmoitettu taulukossa 1. Taulukossa 3 esitetään EU:n jäsenvaltioiden maiden mukainen erittely kaikista talletuksista, lainoista, muista arvopapereista kuin osakkeista, rahamarkkinarahastojen rahasto-osuuksista sekä osakkeista ja osuuksista. Taulukossa 4 eritellään vielä valuutoittain kaikki talletukset, liikkeeseen lasketut velkapaperit, lainat ja muut arvopaperit kuin osakkeet muiden EU:n jäsenvaltioiden ja joidenkin EU:n ulkopuolella olevien maiden valuuttojen osalta. |
c) |
Valtion talletusvelkojen (läheiset vastineet) ja hallussa olevat käteinen raha ja arvopaperit — kuukausittain toimitettavat sarjat Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle kuukausittain myös muita tilastotietoja rahamääräisistä veloista ja valtion hallussa olevista käteisestä rahasta ja arvopapereista liitteessä VII kuvatulla tavalla euroalueen raha-aggregaattien johtamista varten. Mikäli ilmiötä ei ole olemassa tai se on merkityksetön, raportointia ei edellytetä. Siinä tapauksessa kansallisten keskuspankkien olisi ilmoitettava asiasta etukäteen EKP:lle ja lähetettävä ennen ensimmäistä tiedonsiirtoa luettelo sovellettavista ja säännöllisesti ilmoitettavista aikasarjoista. |
d) |
Lisätietoerät — Muut rahalaitokset ja kansalliset keskuspankit/EKP Liitteessä IX on yksilöity muiden rahalaitosten ja kansallisten keskuspankkien/EKP:n sektorien osalta tietyt kuukausittain toimitettavat aikasarjat, jotka ovat välttämättömiä, jotta voitaisiin seurata rahalaitosten tärkeimpien tase-eräsarjojen tiettyjen muiden erittelyjen kehitystä. Nämä sarjat toimitetaan EKP:lle lisätietoerinä, ja ne luokitellaan kahteen ryhmään merkityksellisyytensä mukaan: ’erittäin tärkeisiin’ lisätietoeriin ja ’vähemmän tärkeisiin’ lisätietoeriin. Mikäli ilmiötä ei ole olemassa tai tietoja ei ole saatavilla, raportointia ei edellytetä. Siinä tapauksessa kansallisten keskuspankkien olisi ilmoitettava asiasta etukäteen EKP:lle ja lähetettävä ennen ensimmäistä tiedonsiirtoa luettelo sovellettavista ja säännöllisesti ilmoitettavista aikasarjoista. |
e) |
Lisätietoerät painoarvoja koskevien tietojen johtamiseksi rahalaitoskorkoja varten — muita rahalaitoksia koskevat kuukausittain toimitettavat sarjat Rahalaitoskorkoja (15) koskevien tilastojen säännöllistä tuottamista varten tarvitaan painoarvoja koskevia tietoja, jotta voitaisiin aggregoida kansalliset rahalaitoskorot euroalueen rahalaitoskorkoja koskeviksi tilastoiksi. Tässä tarkoituksessa liitteessä IX on vahvistettu asianmukaiset lisätietoerät niitä kansallisia keskuspankkeja varten, jotka saattavat kyetä toimittamaan vaaditut erittelyt. Viiteajanjaksosta tammikuu 2003 alkaen nämä (kantoja koskevat) aikasarjat ilmoitetaan samaan aikaan kuin vastaavat asetuksen EKP/2001/13 taulukkoon 1 sisältyvät aggregoidut sarjat. |
5.2 Muutoksia koskevat tiedot
Kuten asetuksessa EKP/2001/13 todetaan, virtatilastojen laskemiseksi tarvitaan muitakin tilastotietoja ja kansalliset keskuspankit ilmoittavat kuukausittain EKP:lle erityisesti tiedot lainojen luottotappioista/arvonalennuksista ja arvopapereiden arvostusmuutoksista. Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan lisäksi muitakin tietovaatimuksia, joita sovelletaan luokituksen muutoksia koskeviin aikasarjoihin, joita kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle kuukausittain ja neljännesvuosittain, ja arvostusmuutoksia koskeviin aikasarjoihin.
a) |
Muita rahalaitoksia ja kansallisia keskuspankkeja/EKP:tä koskevat kuukausittain toimitettavat sarjat Kuten asetuksen EKP/2001/13 liitteessä I olevan osan 2 taulukossa 1A kuvataan, EKP:lle toimitetaan kuukausittain rahalaitossektorin taseeseen tehtäviä arvostusmuutoksia koskevat sarjat erikseen kansallisten keskuspankkien/EKP:n ja muiden rahalaitosten tasetietojen osalta. Erityisesti taulukossa 1A maininnalla ’minimi’ merkityt sarjat ilmoitetaan myös EKP:lle kuukausittain valvontaa varten vastaavien erittelysarjojen tavanomaisen raportoinnin lisäksi. Lisäksi raportoidaan myös tietyt kuukausittaiset luokituksen muutoksia koskevat sarjat kaikkien asetuksen EKP/2001/13 taulukkoon 1 sisältyvien aikasarjojen osalta liitteen X mukaisesti. EKP laskee kansallisten keskuspankkien toimittamien kantatietojen perusteella ’valuuttakurssimuutoksen’ ja rahoitustransaktioiden virtatietosarjat rahalaitosten tase-erää varten. (16) |
b) |
Muita rahalaitoksia ja kansallisia keskuspankkeja/EKP:tä koskevat neljännesvuosittain toimitettavat sarjat Näissä suuntaviivoissa vahvistettujen vaatimusten perusteella ja niiden muutosten mukaisesti, jotka asetuksella EKP/2001/13 tehtiin neljännesvuosittain toimitettaviin kantatietoihin, on yksilöity tietyt neljännesvuosittain toimitettavat muutossarjat. Tästä syystä edellytetään muutostietojen toimittamista asetuksen taulukkoon 2 sisältyviä neljännesvuosittain toimitettavia sarjoja varten liitteessä X kuvatulla tavalla. |
c) |
Valtion talletukset, velat sekä hallussa olevat käteinen raha ja arvopaperit — kuukausittain toimitettavat sarjat Virtatilastojen laatimista varten toimitetaan muutostiedot myös valtion rahamääräisistä veloista ja hallussa olevista käteisestä rahasta ja arvopapereista rahalaitosten tasetilastoja varten vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, kuten liitteessä X todetaan. Vaikka on epätodennäköistä, että muista kuin transaktioista johtuvia muutoksia tapahtuu, muutostiedot olisi aina raportoitava, kun vastaavat kantoja koskevat sarjat ovat sovellettavissa ja sisältyvät EKP:lle säännöllisesti siirrettäviin tietoihin. |
d) |
Lisätietoerät — muita rahalaitoksia ja kansallisia keskuspankkeja/EKP:tä koskevat kuukausittain ja neljännesvuosittain toimitettavat sarjat Kansalliset keskuspankit/EKP toimittavat EKP:lle tietyt kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset lisätietoeriä koskevat muutossarjat niiden muiden rahalaitosten ja kansallisen keskuspankin/EKP:n kantasarjojen osalta, jotka on määritetty ’erittäin tärkeiksi’ lisätietoeriksi. Ne on kuvattu yksityiskohtaisesti liitteessä X. Muutostiedot pitäisi aina ilmoittaa, kun vastaavat kantatiedot ovat sovellettavissa ja/tai saatavilla ja kun ne sisältyvät tietoihin, joita EKP:lle toimitetaan säännöllisesti. |
6. Tietojen toimittaminen
Kaikki tilastotiedot sisältävät ne tietomäärät, jotka on yksilöity asetuksen EKP/2001/13 asianomaisissa taulukoissa tai näissä suuntaviivoissa, riippumatta siitä, onko kyseinen ilmiö todellisuudessa olemassa, lisätietoja koskevia aikasarjoja lukuun ottamatta. Tämä tarkoittaa sitä, että mikäli aikasarja ei ole sovellettavissa, se ilmoitetaan siitä huolimatta (kaikissa tiedonsiirroissa), ja arvot ilmoittavat tiedon puuttumisen (’-’), kuten kohdassa 4 on kuvattu. Esimerkiksi ’muiden rahalaitosten’ osalta ’liikkeessä olevaa rahaa’ raportoitaessa on käytettävä tilanteen mukaan numerisia arvoja tai arvoa ’-’. Ainoa poikkeus on tilanne, jossa koko sektoria ei ole olemassa, jolloin tietoja ei tarvitse toimittaa lainkaan tämän sektorin osalta (eli valtiota koskevat aikasarjat).
6.1 Määräajat
Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle kuukausittaiset muiden rahalaitosten ja kansallisten keskuspankkien/EKP:n sektorien taseen kantatiedot ja muutostiedot erikseen yksilöityinä sen kuukauden päättymistä seuraavan kuukauden 15. pankkipäivään (työajan päättyessä) mennessä, jota toimitettavat tiedot koskevat. Kansalliset keskuspankit toimittavat vuosineljännestä koskevat tilastot EKP:lle sen kuukauden päättymistä seuraavan kuukauden 28. pankkipäivään (työajan päättyessä) mennessä, johon tiedot liittyvät.
6.2 Erityisiä tietojen raportointia koskevia kysymyksiä
Neljännesvuosittaisesta raportoinnista kuukausittaiseen raportointiin
Yksi asetuksella EKP/2001/13 tehtävistä muutoksista koskee sitä, että tietyt tase-eräsarjat, jotka raportoitiin aikaisemmin neljännesvuosittain asetuksen EKP/1998/16 mukaisesti, raportoidaan nyt kuukausittain. Taulukossa 4 annetaan lisäohjeita niiden aikasarjojen osalta, joita koskevan raportoinnin ajoitus on muuttunut.
Historiatiedot ja tammikuuta 2003 edeltävät korjaukset olisi aina toimitettava kuukausikohtaisina sarjoina. Neljännesvuosikohtaisiin sarjoihin tehtävät korjaukset olisi lähetettävä kuukausikohtaisia sarja-avaimia käyttäen kuukausikohtaisina tietoina sen neljänneksen viimeisen kuukauden yhteydessä, jota ne koskevat. Tammikuuta 2003 edeltävät historiatiedot ilmoitetaan vapaaehtoisesti, mikäli ne ovat saatavilla ja merkitään, mikäli se on tarpeen, ominaisuuksilla havainnon laatu ja havaintoa koskeva huomautus (17). Historiatiedot, jotka on estimoitu, voidaan ilmoittaa estimaatteina ja merkitä asianmukaisesti. Tässä tapauksessa ensimmäisen tiedonsiirron yhteydessä olisi esitettävä myös kuvaus estimointimenetelmistä.
TAULUKKO 4
Tase-erät — ajoituksen muutos: käyttöönotto kantatietojen osalta
Uudet kuukausittain toimitettavat sarjat |
Ajoitus |
Voimassaolo |
Raportointi (18) |
|
Saakka |
Alkaen |
|||
Raportoitu aiemmin neljännesvuosittain |
Q |
Joulukuu 2002 tiedot |
|
Korjaukset: raportoidaan käyttäen kuukausikohtaisia sarja-avaimia sen vuosineljänneksen viimeisen kuukauden yhteydessä, jota tiedot koskevat. |
M |
|
Tammikuu 2003 tiedoista alkaen |
Historiatiedot: kuukausikohtaiset tiedot raportoidaan, mikäli ne ovat käytettävissä |
6.3 Validointisäännöt
Tilastointia koskevien EKP:n vähimmäisvaatimusten, sellaisina kuin ne on esitetty asetuksen EKP/2001/13 liitteessä IV, mukaisesti tarkastuksia suoritetaan kahdella pääalalla.
Ensimmäinen koskee lineaarisia suhteita, joita kunkin tiedonsiirron yhteydessä toimitettujen tietojen matemaattisten tulosten on noudatettava. Näin ollen kaikki tase-erien väliset lineaariset rajoitteet on täytettävä (taseiden tulee täsmätä, välisummien ja loppusummien tulee täsmätä, ja niiden arvo ei saa ylittää koko sarjan arvoa). Jos kansallisten keskuspankkien toimittamat tiedot eivät toteuta yhtä tai useampaa vaadituista yhtälöistä, niiden on tarkistettava ja korjattava tietojaan. EKP pitää yllä ja jakaa kansallisille keskuspankeille taulukoita, joihin lineaarisissa tarkistuksissa käytettävät yhtälöt sisältyvät.
Toinen koskee laaduntarkistuksia, joista saadut tulokset saattavat edellyttää kansallisten keskuspankkien tutkimuksia. Erityisesti kunkin tase-erän absoluuttiset erot ja prosenttiosuuden (19) muutokset eri ajankohtien arvojen välillä saattavat tuoda esiin poikkeavia arvoja tai katkoksia, kun EKP valvoo niitä säännöllisesti. Myös nolla-arvojen, negatiivisten arvojen ja puuttuvien arvojen ilmoittamista valvotaan säännöllisesti. Kansallisilta keskuspankeilta saatetaan vaatia kirjallista selvitystä laaduntarkistuksissa saaduista tuloksista.
EKP toteuttaa edellä mainitut tarkastukset osana tavanomaisia tietojen vastaanottomenettelyjä.
7. Tietojen korjaaminen
Kansallisten keskuspankkien saattaa olla tarpeen korjata edellisessä kuussa välitettyjä tietoja (tavanomaiset korjaukset). Niiden lisäksi saattaa ilmetä myös esimerkiksi virheistä, luokituksen muutoksista, raportointimenettelyjen parantumisesta jne. johtuvia korjauksia, jotka koskevat aikaisempaan viitekuukauteen liittyviä tietoja (poikkeukselliset korjaukset) (20).
Raha- ja pankkitilastojen laatimisoppaassa (Money and Banking Statistics Compilation Guide) (21) vahvistetaan korjauksia tehtäessä noudatettava periaatteet. Erityisesti:
a) |
Kansallisten keskuspankkien ei pitäisi korjata järjestelmällisesti tietoja, jotka koskevat edellistä kuukautta edeltävää aikaa. Jos korjauksia kuitenkin tehdään, ne määritellään poikkeuksellisiksi korjauksiksi, ja EKP edellyttää niistä lisätietoja. |
b) |
Sellaiset merkittävät korjaukset, jotka eivät johdu estimoinnista tai vähäisistä rutiinitarkistuksista, selitetään EKP:lle yleensä lisätiedoissa. |
c) |
Kansalliset keskuspankit ottavat korjattuja tietoja toimittaessaan huomioon säännöllistä raportointia koskevat vahvistetut toimitusajat, jotta päällekkäisyys tietojen säännöllisen tuotantokauden aikana vältetään. Poikkeuksellisia korjauksia pitäisi toimittaa ainoastaan säännöllisen tiedonsiirron ulkopuolella. |
d) |
Poikkeukselliset korjaukset otetaan yleensä huomioon ainoastaan siinä tapauksessa, että siitä esitetään tyydyttävät selvitykset. |
Edellä mainitun lisäksi poikkeukselliset korjaukset kuukausittaisiin tietoihin suositellaan toimitettaviksi samaan aikaan neljännesvuosittaisten tilastojen kanssa, jotta voidaan varmistaa asianmukainen tasapaino rahatalouden tilastojen laadun ja vakauden välillä sekä lisätä kuukausittaisten ja neljännesvuosittaisten tietojen keskinäistä johdonmukaisuutta.
On otettava huomioon, että kun poikkeukselliset ja tavalliset korjaukset sekä päivitykset raportoidaan samassa tiedostossa, kaikki tiedot käsitellään samanaikaisesti. Jos poikkeuksellisia korjauksia raportoidaan (erikseen ja) tuotantokauden aikana päivitysten ja tavallisten korjausten toimittamisen jälkeen, EKP saattaa päättää lykätä näiden tietojen käsittelyä ja tallentamista, kunnes tuotantokausi on päättynyt. Vaikka EKP:llä on tekniset valmiudet käsitellä (poikkeuksellisia/tavallisia korjauksia ja/tai päivityksiä sisältävät) tiedostot välittömästi niiden saavuttua EKP:hen, tuotantokauden aikana saapuvat poikkeukselliset korjaukset saattavat haitata säännöllistä tietojen käsittelyä ja viivyttää euroalueen raha-aggregaattien laskemista. Jos poikkeuksellisilla korjauksilla voidaan lisätä euroalueen tietojen merkityksellisyyttä tai korjata huomattavia virheitä, niitä voidaan kuitenkin ottaa vastaan myös tuotantokauden aikana.
8. Tietojen palauttaminen kansallisille keskuspankeille
EKP pitää yllä kansallisille keskuspankeille palautettavia tilastotietojen aikasarjoja kuvaavia taulukoita, jotka jaetaan kansallisille keskuspankeille.”
(1) Myös EKP:n omat tase-erätilastot ovat konsolidointimenettelyn osana.
(2) Myös EKP:n laskentaosasto raportoi EKP:n tilastoinnin pääosastolle oman taseensa näiden ohjeiden mukaisesti.
(3) Aikasarjojen nimet (avaimet) saadaan ketjuttamalla muuttujien konkreettiset arvot.
(4) Valuuttakurssimuutoksiin liittyvien sarjojen ilmoittaminen koskee ainoastaan EKP:tä.
(5) Ominaisuudet ovat tilastollisia käsitteitä, joilla käyttäjille annetaan koodattua (kuten yksikkö) ja koodaamatonta (kokoamismenetelmä) lisätietoa toimitettavista tiedoista. Pakollisia ominaisuuksia ovat ominaisuudet, joiden arvot kaikki osapuolet tuntevat. Erityistapauksissa ilmoitettavia ominaisuuksia ovat ne, jotka annetaan ainoastaan, jos tiedot antava laitos tuntee ne (kuten kotimaan emissiosarjat) tai kun ne ovat merkityksellisiä (kuten kokoaminen, katkokset). Ominaisuuksien arvot toimitetaan ainoastaan kun ne asetetaan ensimmäistä kertaa tai niitä muutetaan. Ainoastaan havainnon laatu ilmoitetaan tiedonsiirrossa aina kunkin havainnon yhteydessä.
(6) Muutoksista on ilmoitettava EKP:n tilastojärjestelmät-osastolle sekä EKP:n asianomaiselle toimialalle faxilla tai sähköpostitse.
(7) EKP:llä tarkoitetaan tässä EKP:n tilastoinnin pääosastoa.
(8) EKP suosittelee, että kansalliset keskuspankit ilmoittavat nämä arvot avoimemman viestinnän varmistamiseksi.
(9) Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa ominaisuutta, asianomaiset havainnot on toimitettava samaan aikaan uudelleen. Mikäli tuolloin muutetaan jotain havaintoa koskevia ominaisuuksia, oletusarvot korvaavat olemassa olevat arvot, ellei kansallinen keskuspankki ilmoita asianomaista ominaisuuden arvoa.
(10) Havainnon laatu ’M’ lähetetään aina yhdessä havainnon arvon ’-’ kanssa. Ks. lisätiedot 4 kohdasta.
(11) Havainnon laatu ’L’ lähetetään aina yhdessä havainnon arvon ’-’ kanssa. Ks. lisätiedot 4 kohdasta.
(12) Havainnon laatu ’E’ olisi valittava kaikkien sellaisten havaintojen tai tietojaksojen yhteydessä, jotka ovat estimoinnin tulosta ja joita ei voida pitää normaaliarvoina.
(13) Mikäli (yhden ominaisuuden tai havainnon arvon) korjausta toimitettaessa havainnon laatua ei ilmoiteta yhdessä havainnon arvon kanssa, oletetaan, että arvo ’A’ pätee muihin kuin puuttuviin tietoihin ja arvo ’M’ puuttuviin tietoihin.
(14) Mikäli kansallinen keskuspankki ei teknisistä syistä kykene käyttämään koodin arvoa ’L’, sen on esitettävä EKP:lle luettelo asianomaisista aikasarjoista kirjallisessa muodossa.
(15) Asetuksen EKP/2001/18 mukaisesti.
(16) EKP:n taseen osalta valuuttakurssimuutosta koskevat sarjat toimittaa EKP:n laskentaosasto liitteen X mukaisesti.
(17) Arvot, jotka on estimoitu, olisi lähetettävä havainnon laadun (OBS_STATUS) ominaisuudella ’E’ ja havaintoa koskevalla huomautuksella (OBS_COM), jossa kuvataan estimointimenetelmän yksityiskohtia.
(18) Korjaukset: korjaukset tammikuuta 2003 edeltäviin tietoihin, jotka raportoitiin aiemmin neljännesvuosittain. Historiatiedot: kuukausikohtaiset tiedot tammikuuta 2003 edeltävältä ajalta, jonka osalta asetuksessa EKP/2001/13 ei aseteta erityisvaatimuksia.
(19) Ei sovelleta nollamääräisiin eriin. Niistä lasketaan erotus.
(20) Määritellään niiden arvojen korjauksiksi, jotka liittyvät kuluvaa viitekuukautta edeltävää kuukautta aiempaan ajanjaksoon.
(21) Euroopan rahainstituutti, Money and Banking Statistics Compilation Guide — Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB, huhtikuu 1998.
LIITE V
”LIITE XVIII
MUITA RAHOITUKSEN VÄLITTÄJIÄ PAITSI VAKUUTUSLAITOKSIA JA ELÄKERAHASTOJA KOSKEVAT TILASTOT
RAPORTOINTIOHJEET TILASTOJEN LAATIMISEKSI LYHYEN AIKAVÄLIN LÄHESTYMISTAVAN MUKAISESTI
1. Tavoite
Tilastotietoja muista rahoituksen välittäjistä (pl. vakuutuslaitokset ja eläkerahastot) tarvitaan kahteen tarkoitukseen. Ensinnäkin on tärkeää kerätä tietoja muista rahoituksen välittäjistä, jotta voitaisiin seurata niiden roolia rahalaitossektorin ulkopuolisessa rahoituksen välittämisessä. Muiden rahoituksen välittäjien toiminta on samankaltaista kuin rahalaitosten ja täydentää sitä, ja kun otetaan huomioon erityisesti se, että rahalaitosten kokonaan tai osittain omistamien muiden rahoituksen välittäjien tasetietoja ei sisällytetä rahalaitosten taseisiin Euroopan keskuspankin (EKP) tilastoissa, on tarpeen kerätä muihin rahoituksen välittäjiin liittyviä tilastotietoja, jotta euroaluetta koskevat tilastot olisivat täydellisempiä. Toiseksi EKP:n on seurattava muita rahoituksen välittäjiä, jotta varmistettaisiin rahalaitosten luettelon pysyminen ajan tasalla, täsmällisenä, niin tasalaatuisena kuin mahdollista ja tilastoinnin kannalta riittävän vakaana. Kuten asetuksessa EKP/2001/13 todetaan, rahoitusalan innovaatiot saattavat vaikuttaa rahoitusinstrumenttien ominaisuuksiin ja saada rahoituslaitokset suuntaamaan uudelleen liiketoimintojaan.
Tämän liitteen tarkoituksena on antaa ohjeita EKP:lle toimitettavien muita rahoituksen välittäjiä koskevien lomakkeiden täyttämistä varten.
2. Euroalueen tilastollisten yhdistelmien muodostaminen ja toimitettavat tilastotiedot
2.1 Euroalueen tilastollisten yhdistelmien muodostaminen
Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot on toimitettava lyhyen aikavälin lähestymistavan mukaisesti eli kullakin hetkellä kansallisella tasolla saatavilla olevien tietojen perusteella. Tästä seuraa, että toimitettavat tilastotiedot eivät ehkä aina ole saatavilla jäljempänä esitettyjen määritelmien ja erittelyjen mukaisella tavalla. Jos ilmoitettavat tiedot eroavat tämän liitteen määritelmistä, kansallisia keskuspankkeja kehotetaan toimittamaan EKP:lle lisätietoja (1). Kansalliset keskuspankit toimittavat saatavilla olevat ajantasaiset tiedot tämän lähestymistavan ja jäljempänä määriteltävän käsitteellisen viitekehyksen mukaisesti. Mikäli ajantasaista tietoa ei ole saatavilla tai sitä ei kyetä käsittelemään, toimitetaan kansalliset arviot. Vaihtoehtoisena ratkaisuna niissä tilanteissa, joissa kansallisia arvioita ei voida toimittaa tiettyjen erittelyjen osalta, EKP voi tehdä tapauskohtaisia arvioita/olettamuksia.
Kun otetaan huomioon se lisärasite, jonka kansallisten arvioiden laatiminen aiheuttaisi kansallisille keskuspankeille, voimavarat olisi pääasiallisesti keskitettävä rajoitettuun määrään keskeisimpiä tilastotietoja. Lyhyen aikavälin lähestymistavalla pyritäänkin keskittämään voimavarat yhteen tiettyyn muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaan (ks. 3.2.a kohta): sijoitusrahastoihin. Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjiä, lainanantajina toimivia yrityksiä tai muita rahoituksen välittäjiä (jäännösluokka) koskevien tietojen toimittamiselle ei aseteta erityisiä lisävaatimuksia, mikäli ajantasaisia tietoja ei kerätä kansallisella tasolla.
2.2 Toimitettavat tilastotiedot
Tiedonsiirron yhteydessä toimitetaan kahdentyyppisiä indikaattoreita: keskeisiä indikaattoreita ja lisätietoja
— |
Keskeiset indikaattorit toimitetaan euroalueen tilastollisten yhdistelmien muodostamista varten. Kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden on toimitettava nämä yksityiskohtaiset tiedot, mikäli ajantasaiset tiedot ovat saatavilla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tarvittavia erittelyjä varten tai sovitulla tiheydellä, sovittuna aikana tai sovitulta aikajänteeltä, on toimitettava arviot, mikäli se on asianmukaista. |
— |
Lisätiedot toimitetaan lisätietoerinä. Nämä tiedot toimittavat ne maat, joiden osalta on tällä hetkellä saatavilla yksityiskohtaisempia tietoja. Lisätiedot liittyvät erittelyihin, joita käyttäjät ovat ilmoittaneet tarvitsevansa ja joiden osalta euroalueen tilastollisten yhdistelmien muodostamista ei alun perin todettu asianmukaiseksi. |
3. Käsitteellinen viitekehys
3.1 Tiedonantajien joukko
Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmässä (jäljempänä ’EKT 95’ (2)) määritellään muut rahoituksen välittäjät (s.123) seuraavasti: ’rahoitusyritykset ja yrityksiin rinnastettavat yhteisöt, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta ottamalla velkaa muussa muodossa kuin valuuttana, talletuksina ja/tai talletusten läheisinä vastineina muilta institutionaalisilta yksiköiltä kuin rahalaitoksilta tai muussa muodossa kuin vakuutusteknisinä vastuuvelkoina’.
Muut rahoituksen välittäjät eroavat rahalaitoksista siinä, että muilla kuin rahalaitoksilla ei ole talletusvelkoja, ja eläkerahastosta ja vakuutuslaitoksista siinä, ettei muilla rahoituksen välittäjillä ole vakuutusteknistä vastuuvelkaa.
Lyhyen aikavälin lähestymistavan mukainen tiedonantajien joukko kattaa kaiken tyyppiset euroalueen jossakin maassa olevat muut rahoituksen välittäjät. Käsitteen ’jossakin maassa oleva’ määritelmä on Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (3) mukainen. Tiedonantajien joukko sisältää siten
— |
alueella sijaitsevat laitokset mukaan lukien alueen ulkopuolella sijaitsevien emoyhtiöiden tytäryhtiöt, ja |
— |
alueella sijaitsevat sellaisten laitosten sivukonttorit, joiden päätoimipaikka on alueen ulkopuolella. |
3.2 Muiden rahoituksen välittäjien ryhmittely alaluokkiin
Koska muiden rahoituksen välittäjien harjoittamat toiminnot ovat hyvin erilaisia ja tietojen saatavuus vaihtelee sen mukaan, millainen rahoituksen välittäjä on kyseessä, on yksilöity seuraavat neljä muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaa, joiden osalta tiedot pitäisi toimittaa erikseen: 1) sijoitusrahastot (lukuun ottamatta rahamarkkinarahastoja); 2) arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät; 3) lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivat rahoitusyritykset; ja 4) muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokka. Vaadittujen tilastoerittelyjen erot esitetään tässä liitteessä.
Luokat/ryhmät, joiden perusteella tiedot on toimitettava, luetellaan ja määritellään seuraavassa:
a) |
Sijoitusrahastot (pl. rahamarkkinarahastot) Sijoitusrahastot ovat organisoituja rahoitusjärjestelyjä, joilla kerätään sijoittajien varoja rahoitusvaateiden tai reaalisten varojen hankkimista varten. Muiksi rahoituksen välittäjiksi luokiteltaviin sijoitusrahastoihin kuuluu kaiken tyyppisiä sijoitusrahastoja rahalaitossektoriin kuuluvia lukuun ottamatta. Ne voivat olla oikeudelliselta rakenteeltaan erilaisia (sopimusoikeudellisiin säännöksiin perustuvia, yrityksiä ja trusteja), ja ne voivat olla avoimia tai suljettuja. Ne voidaan myös perustaa joko yksittäisiksi rahastoiksi tai ns. sateenvarjorahastoiksi (moniosastoinen rahasto, johon kuuluu useita alarahastoja). Sijoitusrahastoista toimitetaan seuraavat tiedot: Sijoitusrahastot yhteensä: Sijoitusrahastoista yhteensä toimitettavien tietojen on katettava kaiken tyyppiset maassa toimivat sijoitusrahastot. Keskeiset indikaattorit ja myös tietyt lisätiedot ilmoitetaan. Sijoitusrahastot eriteltyinä sen mukaan, millainen sijoitusrahasto on kyseessä: Toimitettavat tiedot olisi eriteltävä sijoitusrahaston tyypin perusteella:
|
b) |
Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät Muiksi rahoituksen välittäjiksi luokiteltavat arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät harjoittavat pääasiassa seuraavia rahoituksen välitystoimintoja:
Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien osalta olisi esitettävä keskeiset indikaattorit. Toimitettavan erittelyn yksityiskohdat ilmenevät tästä liitteestä. |
c) |
Lainanantajina toimivat rahoitusyritykset Nämä rahoitusyritykset, jotka luokitellaan muihin rahoituksen välittäjiin, ovat lähinnä erikoistuneet kotitalouksien ja yritysten rahoittamiseen. Tähän ryhmään on luettava rahoitusleasingiin (5), factoringrahoitukseen, kiinnitysluottoihin ja kulutusluottoihin erikoistuneet yritykset. Nämä rahoitusyritykset voivat oikeudellisesti toimia asunto-osuuskuntana (building society), kunnallisena luottolaitoksena, erityisyhteisönä, jonka tehtävänä on saamisten arvopaperistaminen jne. Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten osalta olisi esitettävä keskeiset indikaattorit. Toimitettavan erittelyn yksityiskohdat ilmenevät tästä liitteestä. |
d) |
Muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokka Tähän jäännösluokkaan sisällytettävät rahoitusyhtiöt ovat muun tyyppisiä rahoitusyhtiöitä, jotka eivät ole erikoistuneet mihinkään niistä toiminnoista, jotka koskevat kolmea muuta muiden rahoituksen välittäjien luokkaa. Tähän luokkaan kuuluvat esimerkiksi rahoitusholdingyhtiöt, riskirahoitusyhtiöt tai kehityspääomayhtiöt (development capital companies). Kansallisten keskuspankkien on yksilöitävä lisätiedoissa, minkä tyyppisiä laitoksia tähän luokkaan on luokiteltu. Tämän muiden rahoituksen välittäjien alaluokan osalta edellytetään ainoastaan saamisten kokonaismäärän ilmoittamista lisätietona. |
4. Tilastovaatimukset
4.1 Tase-erät
Keskeisten tilastollisten indikaattorien kokoaminen muiden rahoituksen välittäjien sektorin osalta edellyttää erityistä rahoitusinstrumenttikohtaista erittelyä. Instrumenttikohtaiset, maantieteelliset ja sektorikohtaiset erittelyt ovat mahdollisimman pitkälle rahalaitossektorin osalta määritettyjen raportointivaatimusten mukaisia. Erittely ei kuitenkaan käytännössä ole niin yksityiskohtainen kuin rahalaitosten tasetilastojen osalta edellytetään.
Kun otetaan lisäksi huomioon muihin rahoituksen välittäjiin luokiteltujen rahoitusyritysten toimintojen moninaisuus ja muiden rahoituksen välittäjien alaluokittain eriteltyjen tietojen saatavuuden tämänhetkiset erot, edellytettävät tase-erittelyt vaihtelevat sen mukaan, mikä rahoituksen välittäjien alaluokka on kyseessä.
Instrumentti- ja maturiteettikohtaiset erittelyt: Alla oleva taulukko kuvaa, mitä instrumenttityyppikohtaisia erittelyjä kunkin muiden rahoituksen välittäjien alaluokan osalta vaaditaan. Jäljempänä kuvataan tarkemmin näitä instrumenttikohtaisia erittelyjä. Pääsääntöisesti instrumenttikohtainen erittely on esitettävä keskeisenä indikaattorina muiden rahoituksen välittäjien kaikkien alaluokkien osalta (lukuun ottamatta ’sijoittajan tyypin mukaan eriteltyjä sijoitusrahastoja’ ja ’muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokkaa’).
Instrumentti- ja maturiteettikohtainen erittely
INSTRUMENTTI- JA MATURITEETTILUOKAT |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Saamiset yhteensä = Velat yhteensä (Kaikki luokat ilmoittavat) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Lisävaatimukset rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten: Alla olevassa taulukossa kuvataan instrumenttikohtaista erittelyä koskevat lisävaatimukset. Tätä instrumenttikohtaista erittelyä koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät jäljempänä tekstistä. Lähtökohtaisesti instrumenttikohtaiset erittelyt on toimitettava lisätietoerinä ainoastaan alaluokasta ’sijoitusrahastot yhteensä’.
Lisävaatimukset rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten
INSTRUMENTTI- JA MATURITEETTILUOKAT |
|||||||||||
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||||||||
|
|
VASTAAVAA
0. |
Saamiset/velat yhteensä: Saamisten yhteismäärä on ilmoitettava kaikkien muiden rahoituksen välittäjien alaluokkien osalta. Saamisten yhteismäärä vastaa taseen vastaavaa-puolen kaikkien erikseen yksilöityjen erien summaa ja on yhtä suuri kuin velkojen kokonaismäärä. |
1. |
Talletukset: Erä ’talletukset’ edellytetään ilmoitettavan erikseen kaikentyyppisten erikseen raportoitavien sijoitusrahastojen sekä arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien osalta. Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rajoitusyritysten osalta tämä erä olisi luokiteltava ’muihin saamisiin’. Tämä erä (7) koostuu lähinnä kahdesta alaluokasta:
Tähän erään kuuluu myös hallussa oleva käteinen raha. Käteinen raha sisältää liikkeessä olevat setelit ja metallirahat, joita käytetään yleisesti maksamiseen. Tämän erän merkityksen odotetaan jäävän pieneksi. Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti talletukset ilmoitetaan nimellisarvoon ilman niille kertyneitä korkoja. |
2. |
Lainat: ’Lainoja’ koskevat tiedot ilmoitetaan erikseen vain lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten alaluokan osalta. Sijoitusrahastojen ja arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien alaluokkien osalta lainat luokitellaan ’muihin saamisiin’. Rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten lainat (joiden maturiteetti on enintään yksi vuosi ja yli yhden vuoden) pitäisi kuitenkin yksilöidä erikseen lisätietoeränä alaluokan ’sijoitusrahastot yhteensä’ osalta. Lainat ovat varoja, joita tiedonantajina olevat muut rahoituksen välittäjät lainaavat lainanottajille ja jotka eivät perustu siirtokelpoisiin velkakirjoihin tai joita edustaa vain yksi velkakirja (siitä huolimatta, että se olisi tullut siirtokelpoiseksi). Erä ’lainat’ koostuu seuraavista alaeristä:
Arvostaminen: Muiden rahoituksen välittäjien myöntämiä lainoja tulisi, samoin samoin kuin rahalaitosten myöntämiä lainoja, pääsääntöisesti käsitellä siten, että ne kirjataan bruttomääräisinä kaikkine niihin liittyvine sekä yleisine että kohdistettuine varauksineen, kunnes tiedonantajalaitos poistaa lainat luottotappioina, jolloin lainat poistetaan taseesta. Jaksottamista koskevan yleisperiaatteen mukaisesti talletuksista kertyvä korko olisi kirjattava taseeseen sitä mukaa kuin sitä kertyy (eli suoriteperusteen mukaisesti) eikä sitä mukaa kuin sitä tosiasiallisesti maksetaan (eli maksuperusteen mukaisesti). Korkosaamiset lainoista kirjataan bruttomääräisinä luokkaan ’muut saamiset’. Korkosaamiset erotetaan lainasta, johon ne liittyvät, ja kyseinen laina olisi arvostettava siihen nimellisarvoonsa, joka on maksamatta taseen laatimispäivänä. |
3. |
Muut arvopaperit kuin osakkeet: Tämä erä edellytetään ilmoitettavan erikseen muiden rahoituksen välittäjien kaikkien alaluokkien osalta niiden jäännösluokkaa lukuun ottamatta. Tällä tarkoitetaan hallussa olevia yleensä siirtokelpoisia muita arvopapereita kuin osakkeita, joilla käydään kauppaa jälkimarkkinoilla tai jotka voidaan markkinoilla korvata vastakkaisella sopimuksella, eivätkä ne takaa haltijalle mitään omistajan oikeuksia liikkeeseen laskevaan laitokseen. Tämä erä sisältää arvopaperit, jotka antavat haltijalle ehdottoman oikeuden kiinteään tai sopimuksen mukaiseen tuloon korkoina ja/tai määrättyinä kiinteinä summina, jotka maksetaan määräpäivänä (tai -päivinä) tai alkaen liikkeeseenlaskun yhteydessä yksilöidystä ajankohdasta. Siihen sisältyy myös siirtokelpoiset lainat, jotka on järjestetty uudelleen niin, että niitä edustaa suuri määrä identtisiä velkakirjoja, joilla käydään kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla. Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti muut arvopaperit kuin osakkeet ilmoitetaan markkina-arvoon. ’Muiden arvopaperien kuin osakkeiden’ erittelyä (alkuperäisen maturiteetin mukaan) ’enintään 1 vuoden’ ja ’yli 1 vuoden’ maturiteetteihin edellytetään muiden rahoituksen välittäjien alaluokan ’sijoitusrahastot’ (sijoitusrahastot yhteensä ja sijoitusrahastot eriteltyinä sijoituksen tyypin mukaisesti) osalta. |
4. |
Osakkeet ja osuudet (pl. sijoitusrahasto-osuudet): Tämä erä edellytetään ilmoitettavan erikseen muiden rahoituksen välittäjien kaikkien alaluokkien osalta niiden jäännösluokkaa lukuun ottamatta. Tällä tarkoitetaan hallussa olevia arvopapereita, jotka edustavat omistusoikeuksia yrityksiin tai yrityksiin rinnastettaviin yhteisöihin. Tällaiset arvopaperit antavat yleensä haltijalleen oikeuden osuuteen yritysten tai yrityksiin rinnastettavien yhteisöjen voitoista sekä selvitystilassa osuuteen niiden omista varoista. Tähän luokkaan kuuluu lähinnä seuraavat kolme alaluokkaa:
Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti muut arvopaperit kuin osakkeet ilmoitetaan markkina-arvoon. |
5. |
Sijoitusrahasto-osuudet: Sijoitusrahasto-osuudet ilmoitetaan erillisenä eränä vain sijoitusrahastojen alaluokkien sijoitusrahastot (sijoitusrahastot yhteensä ja kaikentyyppiset sijoitusrahastot) sekä arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät osalta. Alaluokan lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivat rahoitusyritykset osalta sijoitusrahasto-osuudet luokitellaan ’muihin saamisiin’. Sijoitusrahasto-osuudet ovat sellaisen tietyn tyyppisen rahoitusyrityksen liikkeeseen laskemia arvopapereita, jonka yksinomaisena tarkoituksena on sijoittaa rahamarkkinoilta, pääomamarkkinoilta ja/tai kiinteistömarkkinoilta kerättyjä varoja. Sijoitusrahasto-osuudet ovat yksinomaan rahalaitosten (vain rahamarkkinarahastojen) ja muiksi rahoituksen välittäjiksi luokiteltujen sijoitusrahastojen velkoja. Liikkeeseen lasketut sijoitusrahasto-osuudet antavat haltijalleen oikeuksia sijoitettuun pääomaan ja sijoituksesta saatavaan tuottoon, mutta ne eivät yleensä anna oikeutta yhteissijoitusta koskevaa määräysvaltaa (kuten äänioikeutta tai oikeutta osallistua yhtiön johtoon). Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti sijoitusrahasto-osuudet ilmoitetaan markkina-arvoon. Lisäksi alaluokan ’sijoitusrahastot yhteensä’ osalta ilmoitetaan hallussa olevat rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet. |
6. |
Käyttöomaisuus: Tähän erään kuuluvat
’Käyttöomaisuus’ eritellään erän sijoitusrahastot yhteensä osalta ja myös sijoituksen tyypin ja sijoittajan tyypin mukaan eriteltyjen sijoitusrahastojen osalta. Mikäli sijoitusrahastot eritellään sijoituksen mukaan, kiinteä käyttöomaisuus yksilöidään erikseen vain kiinteistörahastojen, yhdistelmärahastojen ja muiden rahastojen osalta, koska näillä rahastoilla voidaan odottaa olevan sijoitustarkoituksiin käytettäviä kiinteistöjä. Myös kaikilla muilla sijoitusten mukaan eriteltyjen rahastojen luokilla on kiinteää omaisuutta, mutta sen määrän odotetaan olevan vähäinen, koska kyseessä on lähinnä omassa käytössä oleva käyttöomaisuus (muun rahoituksen välittäjän käytössä olevat rakennukset, kalusto, ohjelmistot ja muu infrastruktuuri). Mikäli kiinteää omaisuutta ei tarvitse ilmoittaa erikseen, se luetaan ’muihin saamisiin’. |
7. |
Johdannaiset: ’Johdannaiset’ ilmoitetaan erillisenä eränä vain alaluokkien sijoitusrahastot (sijoitusrahastot yhteensä ja kaikentyyppiset sijoitusrahastot) ja arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät osalta. Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten osalta tämä erä olisi luokiteltava ’muihin saamisiin’. Tämä erä koostuu kaikista johdannaisilla eli rahoitusvaateilla, jotka perustuvat johonkin toiseen rahoitusinstrumenttiin tai jotka johdetaan jostakin toisesta rahoitusinstrumentista, suoritettavista transaktioista. Perustana on yleensä jokin muu rahoitusvaade, mutta se voi olla myös hyödyke tai indeksi (EKT 95, 5.65 kohta). Muiden rahoituksen välittäjien on pääsääntöisesti ilmoitettava ’johdannaiset’ rahalaitosten raportointivaatimuksissa suositellulla tavalla. Tässä yhteydessä raha- ja pankkitilastojen keräämisestä laadituissa ohjeissa Guidance Notes to the Regulation ECB/2001/13 on the MFI balance sheet statistics (8) todetaan, että voimassa olevien kansainvälisten tilastostandardien mukaisesti johdannaisinstrumentit, joilla on markkina-arvo, olisi pääsääntöisesti kirjattava taseeseen. Johdannaisilla on markkina-arvo, jos niillä käydään kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla (pörssissä) tai sellaisissa olosuhteissa, joissa ne voidaan yleensä OTC-markkinoilla korvata vastakkaisella sopimuksella. Tämän erän yhteydessä ilmoitetaan seuraavat johdannaiset:
Taseeseen kirjattavat johdannaiset kirjataan markkina-arvoonsa, jolla tarkoitetaan voimassa olevaa markkinahintaa tai sen läheistä vastinetta (kohtuullista arvoa). Johdannaiset kirjataan taseeseen bruttoperusteisesti. Yksittäiset johdannaissopimukset, joilla on positiivinen bruttomääräinen markkina-arvo, kirjataan taseen vastaavaa-puolelle, ja sopimukset, joilla on negatiivinen bruttomääräinen markkina-arvo, kirjataan vastattavaa-puolelle. Johdannaissopimuksiin perustuvia tulevia bruttomääräisiä sitoumuksia ei kirjata tase-eriin. Johdannaiset voidaan kirjata myös nettoperusteisesti eri arvostamismenetelmien mukaisesti. Mikäli ainoastaan nettopositioita on saatavilla tai positiot kirjataan muuhun kuin markkina-arvoon, ilmoitetaan sen sijaan nämä positiot. Erittelyjä (sektoreittain, valuutoittain jne.) ei edellytetä. |
8. |
Muut saamiset: Tämä erä edellytetään ilmoitettavan erikseen muiden rahoituksen välittäjien kaikkien alaluokkien osalta niiden jäännösluokkaa lukuun ottamatta. Tähän kuuluvat saamiset, jotka eivät kuulu muihin eriin, kuten
Edellä oleva luettelo ei ole tyhjentävä, ja se vaihtelee tiedonantajaluokan tyypin mukaan (ks. viimeinen alakohta). Tase, jota vaaditaan muun rahoituksen välittäjän alaluokan tyypin mukaan, vaihtelee kyseisen muiden rahoituksen välittäjien alaluokan harjoittaman toiminnan perusteella. Ainoastaan taseen tärkeimmät erät yksilöidään erikseen. Kaikki määrät, joita ei voida kohdistaa johonkin näistä tärkeimmistä tase-eristä, kohdistetaan ’muihin saamisiin’; esim. koska sijoitusrahastot eivät yleensä myönnä lainoja, taseessa ei ilmoiteta erikseen erää ’lainat’. Mikäli sijoitusrahastot kuitenkin todellisuudessa myöntäisivät lainoja, kyseinen erä olisi kohdistettava ’muihin saamisiin’. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat ’muihin saamisiin’ kuuluvien erien yksityiskohtaiset tiedot lisätiedoissa. |
VASTATTAVAA
0. |
Saamiset/velat yhteensä: Velkojen yhteismäärä vastaa taseen vastattavaa-puolen kaikkien erikseen yksilöityjen erien summaa ja on yhtä suuri kuin saamisten kokonaismäärä (ks. myös ’vastaavaa-puolen erät — saamiset/velat yhteensä’). |
9. |
Vastaanotetut talletukset ja lainat: Tämä erä ilmoitetaan erikseen sijoitusrahastojen, arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien ja lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten osalta. Tähän erään kuuluvat
|
10. |
Liikkeeseen lasketut velkapaperit: Tämä erä ilmoitetaan erikseen arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien ja lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten osalta. Sijoitusrahastojen osalta tämä erä kohdistetaan ’muihin velkoihin’ ja sen merkityksen oletetaan olevan vähäinen. Tämä erä tarkoittaa muita arvopapereita kuin osuuksia, jotka yleensä ovat siirtokelpoisia ja joilla käydään kauppaa jälkimarkkinoilla tai jotka voidaan markkinoilla korvata vastakkaisella sopimuksella ja jotka eivät takaa haltijalle mitään omistusoikeuksia liikkeeseen laskevaan laitokseen. Joissain maissa muut rahoituksen välittäjät voivat laskea liikkeeseen jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan rahalaitosten liikkeeseen laskemia velkapapereita. Näiden raportointivaatimusten mukaan kaikki tällaiset instrumentit luokitellaan velkapapereihin. |
11. |
Oma pääoma: Tämä erä ilmoitetaan erikseen arvopapereiden ja johdannaisten välittäjien ja lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten osalta. Sijoitusrahastojen osalta tämä erä kohdistetaan ’muihin velkoihin’. Tämä erä käsittää määrät, jotka perustuvat tiedonantajina olevien muiden rahoituksen välittäjien osakkeenomistajille tai muille omistajille osakeanneissa myymistä osakkeista, jotka takaavat osakkeen haltijalle omistusoikeuksia kyseisessä muussa rahoituksen välittäjässä ja yleensä osuuden sen voitoista sekä selvitystilassa osuuden sen omista varoista. Erään kuuluvat myös rahastot, jotka muodostuvat jakamattomista voitoista tai sellaisista varoista, jotka tiedonantajana oleva muu rahoituksen välittäjä on pannut talteen vastaisuudessa odotettavissa olevien maksujen ja sitoumusten varalta. Omaan pääomaan ja varauksiin kuuluvat seuraavat erät:
|
12. |
Sijoitusrahasto-osuudet: Tämä erä ilmoitetaan erikseen vain alaluokan sijoitusrahastot vastattavaa-puolella, koska ainoastaan sijoitusrahastot laskevat liikkeeseen sijoitusrahasto-osuuksia. Tämä erä tarkoittaa muiden sijoitusrahastojen kuin rahamarkkinarahastojen liikkeeseen laskemia rahastoosuuksia. |
13. |
Johdannaiset: Ks. ’vastaavaa-puolen erät — johdannaiset’. |
14. |
Muut velat: Tämä erä edellytetään ilmoitettavan erikseen muiden rahoituksen välittäjien kaikkien alaluokkien osalta niiden jäännösluokkaa lukuun ottamatta. Tämä erä vastaa rahalaitosten ’muita velkoja’ mutta ei sisällä johdannaisia. Tähän kuuluvat velat, jotka eivät kuulu muihin eriin, kuten
Edellä oleva luettelo ei ole tyhjentävä, ja se vaihtelee tiedonantajaluokan tyypin mukaan. Tase, jota vaaditaan muun rahoituksen välittäjän alaluokan tyypin mukaan, vaihtelee kyseisen muiden rahoituksen välittäjien alaluokan harjoittaman toiminnan perusteella. Ainoastaan taseen tärkeimmät erät yksilöidään erikseen. Kaikki määrät, joita ei voida kohdistaa johonkin näistä tärkeimmistä vastattavaa-puolen tase-eristä, kohdistetaan ’muihin velkoihin’; esim. koska sijoitusrahastot eivät yleensä laske liikkeeseen ’velkapapereita’, tätä erää ei ilmoiteta erikseen vastattavaa-puolella. Mikäli sijoitusrahastot kuitenkin todellisuudessa laskee liikkeeseen velkapapereita, kyseinen erä olisi kohdistettava ’muihin velkoihin’. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat ’muihin velkoihin’ kuuluvien erien yksityiskohtaiset tiedot lisätiedoissa. |
KIRJANPITOSÄÄNNÖT
Muiden rahoituksen välittäjien on kirjanpitoaan laatiessaan lähtökohtaisesti noudatettava pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY (9) kansallisia täytäntöönpanosäännöksiä sekä sovellettavia kansainvälisiä standardeja. Kaikki saamiset ja velat ilmoitetaan bruttomääräisinä tilastointia varten, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioissa voimassa oleviin kirjanpitokäytäntöihin. Kunkin erän yhteydessä annetaan erityisohjeita käytettävistä arvostusmenetelmistä.
ERITTELY MAANTIETEELLISEN SIJAINNIN, SEKTORIN JA KÄYTTÖTARKOITUKSEN MUKAAN
EKP edellyttää muiden rahoituksen välittäjien joidenkin alaluokkien ja tiettyjen tase-erien osalta vastaavanlaista maantieteellistä ja sektorikohtaista erittelyä kuin rahalaitosten tase-erien osalta.
Maantieteelliset ja sektorikohtaiset erittelyt
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
Maantieteelliset erittelyt
Euroalueen muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen kokoaminen edellyttää euroalueella sijaitsevien vastapuolten yksilöimistä siten, että eritellään kotimaiset ja muiden rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden vastapuolet. Tästä syystä edellytetään täydellistä maantieteellistä erittelyä ’kotimaassa oleviin/muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa oleviin/ulkomailla oleviin’ muihin rahoituksen välittäjiin. Rahaliittoon kuulumattomien jäsenvaltioiden osalta erittely tehdään ’kotimaassa oleviin/rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa oleviin/ulkomailla oleviin’.
Edellytetty maantieteellinen erittely liittyy seuraaviin tase-eriin:
— |
Sijoitusrahastot yhteensä/sijoitusrahastot eriteltyinä sijoituspolitiikan mukaan: Erityisesti ’muiden arvopaperien kuin osakkeiden’, ’osakkeiden ja osuuksien’, ’sijoitusrahasto-osuuksien’ (vastaavaa-puoli) ja ’liikkeeseen laskettujen sijoitusrahasto-osuuksien’ (vastattavaa-puoli) osalta. Vastaavaa-puolella tämä tieto ilmoitetaan keskeisenä indikaattorina, vastattavaa-puolella lisätietona. |
— |
Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivat yritykset: erä ’lainat’ olisi eriteltävä maantieteellisen sijainnin mukaan kotimaassa oleviin/muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa oleviin (keskeisenä indikaattorina). |
Sektorikohtaiset erittelyt (11)
Tärkein edellytetty sektorikohtainen erittely on erittely ’rahalaitoksiin/muihin kuin rahalaitoksiin’ Rahalaitosten määritelmä on yleisesti tunnettu. ’Muihin kuin rahalaitoksiin’ kuuluvat sektorit ’julkisyhteisöt’ (12) ja ’muut sektorit’ (13).
Sektorikohtaista erittelyä koskevat vaatimukset ovat samat sekä kotimaata että muita rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita koskevien tietojen osalta. Ulkomaita koskevia tietoja ei tarvitse eritellä sektorikohtaisesti.
Sektorikohtaista erittelyä edellytetään vain seuraavien erien osalta:
— |
Se ilmoitetaan ’lisätietona’ alasektorin ’sijoitusrahastot’ osalta (sijoitusrahastot yhteensä ja sijoitusrahastot sijoituksen tyypin mukaan eriteltyinä) ja vain niiden erien osalta, joista edellytetään maantieteellistä erittelyä. |
— |
Se ilmoitetaan ’keskeisenä indikaattorina’ alasektorin ’lainanantajina toimivat yritykset’ erän ’lainat’ osalta. Lisäksi ainoastaan tämän muiden rahoituksen välittäjien alaluokan ja tämän erän osalta edellytetään kuitenkin vielä ’yrityksille ja kotitalouksille’ myönnettyjen ’lainojen’ yksilöimistä. |
Erittely käyttötarkoituksen mukaan
Tämä erittely edellytetään ilmoitettavaksi vain lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivia yrityksiä koskevien tietojen osalta. Sillä tarkoitetaan erityistä tase-erää ’lainat’ ja erityisesti ’lainoja’ kotitalouksille, joiden osalta ilmoitetaan lainan käyttötarkoitus (jaoteltuna kulutusluottoihin, asuntolainoihin ja muihin luottoihin (jäännösluokka)). Tämä erittely on ilmoitettava keskeisenä indikaattorina.
4.2 Muutostiedot
Muutostiedot ilmoitetaan vain siinä tapauksessa, että kantatiedoissa on merkittäviä katkoksia. Muutokset on ilmoitettava esimerkiksi silloin, kun ne johtuvat EKT 95:n käyttöönoton yhteydessä tehtävistä luokituksen muutoksista. Tiedot ilmoitetaan vapaaehtoisesti, mikäli ne ovat saatavissa.
4.3 Transaktioita koskevat tiedot
Muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen lyhyen aikavälin lähestymistavan mukaisesti rahoitustransaktioita ja sijoitusrahastojen liikkeeseen laskemien osakkeiden/osuuksien myyntejä ja takaisinostoja koskevat tiedot on annettava alasektorin ’sijoitusrahastot’ (sijoitusrahastot yhteensä ja sijoituksen tyypin mukaan eritellyt sijoitusrahastot) ’lisätietoerinä’.
Instrumentti- ja maturiteettikohtainen erittely: Alla olevassa taulukossa kuvataan vaadittavaa transaktioita koskevien tietojen erittelyä instrumentin ja maturiteetin mukaan.
Transaktioita koskevien tietojen erittely instrumentin ja maturiteetin mukaan
INSTRUMENTTI- JA MATURITEETTILUOKAT |
|||||||||||||||||||||||
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||
Saamiset yhteensä = Velat yhteensä (kaikki luokat) |
Sijoitusrahastojen osakkeiden/osuuksien myynnit ja takaisinostot: Alla olevassa taulukossa kuvataan vaadittavaa sijoitusrahastojen osakkeiden/osuuksien myyntejä ja takaisinostoja koskevien tietojen erittelyä instrumentin mukaan.
Sijoitusrahastojen osakkeiden/osuuksien myynnit ja takaisinostot
INSTRUMENTTILUOKAT |
|||||
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||
|
|
Lisävaatimukset rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten: Alla olevassa taulukossa kuvataan vaadittavaa transaktiotietojen lisäerittelyä instrumentin ja maturiteetin mukaan.
Lisävaatimukset rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten
INSTRUMENTTI- JA MATURITEETTILUOKAT |
|||||||||||
VASTAAVAA |
VASTATTAVAA |
||||||||||
|
|
4.4 Raportoinnin tiheys, toimitusaika ja aikajänne
EKP:lle annetaan tiedot neljännesvuosittain.
Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tilastot toimitetaan EKP:lle viimeistään viiteajanjakson päättymistä seuraavan kolmannen kalenterikuukauden viimeisenä päivänä tai sitä edeltävänä kansallisen keskuspankin pankkipäivänä (17), mikäli kyseisen kalenterikuukauden viimeinen päivä ei ole kansallisen keskuspankin pankkipäivä. Tarkoista tietojen toimitusajankohdista ilmoitetaan kansallisille keskuspankeille edeltäkäsin raportointikalenterissa. Neljännesvuositason historiatiedot toimitetaan EKP:lle siten, että aluksi toimitetaan ensimmäistä saatavilla olevaa viitekautta koskevat tiedot ja vähintään vuoden 1998 neljättä neljännestä koskevaan viiteajanjaksoon liittyvät tiedot.
5. Muita rahoituksen välittäjiä koskevien tietojen sähköinen siirto — sarjaperheen (key family) tunniste: OFI
Muiden rahoituksen välittäjien sarjaperhe liittyy euroalueen muiden rahoituksen välittäjien tasetilastoihin. Se on suunniteltu siten, että se vastaa mahdollisimman pitkälle tase-eriä koskevia tilastoja varten jo aiemmin määriteltyjä koodiluetteloita ja koodeja.
5.1 Muuttujat
Alla olevassa taulukossa kuvataan muiden rahoituksen välittäjien sarjaperheessä käytettyjä muuttujia. Muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen osalta on yksilöity 11 muuttujaa, joiden katsotaan olevan olennaisia aikasarjojen määrittämiseksi.
Avainkohta |
Käsitteen lyhenne |
Käsitteen nimi |
Arvon muoto |
Koodiluettelon tunniste |
Koodiluettelon nimi |
Muuttujat |
|||||
1 |
FREQ |
Toistuvuus |
AN1 |
CL_FREQ |
Toistuvuus-koodiluettelo (BIS, EKP) |
2 |
REF_AREA |
Viitealue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutase — tilasto, EKP) |
3 |
ADJUSTMENT |
Muutosindikaattori |
AN1 |
CL_ADJUSTMENT |
Muutosindikaattori-koodiluettelo (BIS, EKP) |
4 |
OFI_REP_SECTOR |
Muun rahoituksen välittäjän viitesektori |
AN2 |
CL_OFI_REP_SECTOR |
Muun rahoituksen välittäjän viitesektori -koodiluettelo (EKP) |
5 |
OFI_ITEM |
Muun rahoituksen välittäjän tase-erä |
AN3 |
CL_OFI_ITEM |
Muun rahoituksen välittäjän tase-erä -koodiluettelo (EKP) |
6 |
MATURITY_ORIG |
Alkuperäinen maturiteetti |
AN1 |
CL_MATURITY_ORIG |
Alkuperäinen maturiteetti -koodiluettelo (EKP) |
7 |
DATA_TYPE |
Tiedon tyyppi |
AN1 |
CL_DATA_TYPE |
Raha- ja pankkitilastojen tietotyyppi, virta- ja positiotyypit (EKP, BIS) |
8 |
COUNT_AREA |
Vastapuolen alue |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Alue-koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
9 |
BS_COUNT_SECTOR |
Tase-erän vastapuolen sektori |
AN4 |
CL_BS_COUNT_SECTOR |
Tase-erän vastapuolen sektori -koodiluettelo (EKP, BIS) |
10 |
CURRENCY_TRANS |
Transaktiovaluutta |
AN3 |
CL_CURRENCY |
Valuutta-koodiluettelo (EKP, BIS, Eurostatin maksutasetilasto) |
11 |
SERIES_DENOM |
Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma |
AN1 |
CL_SERIES_DENOM |
Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma -koodiluettelo (EKP) |
Kunkin yhdentoista tilastollisen muuttujan arvot saadaan sitä vastaavasta koodiluettelosta. Esimerkiksi muuttujan REF_AREA (viitealue) arvot saadaan edellä olevan taulukon mukaisesti koodiluettelosta CL_AREA_EE. Muita rahoituksen välittäjiä koskevien koodiluokkien muuttujat kuvataan seuraavassa samassa järjestyksessä kuin ne ilmenevät avaimesta.
Muuttuja nro 1: Toistuvuus (FREQ; pituus: yksi merkki)
Muuttuja osoittaa raportoidun aikasarjan toistuvuuden. Muiden rahoituksen välittäjien sarjaperheessä käytetty koodi on ’Q’ eli neljännesvuositason tiedot, ja se on vain yksi koodiluettelossa CL_FREQ määritellyistä arvoista. Mikäli kansalliset tiedot ovat saatavilla harvemmin (esim. puolivuosittain tai vuosittain), kansalliset keskuspankit estimoivat neljännesvuosittaiset tiedot. Mikäli neljännesvuosittaisten arvioiden esittäminen ei ole asianmukaista, tiedot esitetään kuitenkin neljännesvuosittaisina aikasarjoina (esim. vuosittaiset tiedot esitetään tietoina yyyyQ4 ja puolivuosittaiset tiedot tietoina yyyyQ2 ja yyyyQ4, jolloin muita vuosineljänneksiä koskevat tiedot joko jätetään ilmoittamatta tai ne ilmoitetaan puuttuviksi koodilla ’L’ (18)).
Muuttuja nro 2: Viitealue (REF_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Muuttuja osoittaa tiedonantajalaitoksen kotimaan. Siihen liittyvä koodiluettelo CL_AREA_EE sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja (ks. myös muuttuja nro 8: Vastapuolen alue. Muiden rahoituksen välittäjien sarjaperheessä käytetyt arvot vastaavat Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioita.
Muuttuja nro 3: Muutosindikaattori (ADJUSTMENT; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja ilmoittaa sen, onko tietoihin tehty kausivaihtelusta ja/tai pankkipäivän viikonpäivästä johtuvia muutoksia. Vastaava koodiluettelo on CL_ADJUSTMENT. Muiden rahoituksen välittäjien sarjaperheessä käytetty koodi on ’N’, joka tarkoittaa, että aikasarjoja ei ole muutettu kausivaihtelun eikä pankkipäivän viikonpäivän vuoksi.
Muuttuja nro 4: Muun rahoituksen välittäjän viitesektorikohtainen erittely (OFI_REP_SECTOR; pituus: kaksi merkkiä)
Tämä muuttuja osoittaa, minkä tyyppinen muu rahoituksen välittäjä on tiedonantajana, ja se liittyy koodiluetteloon CL_OFI_REP_SECT. Seuraavat 11 arvoa on yksilöity: sijoitusrahastot yhteensä (’10’); sijoitusrahastot eriteltyinä sijoituksen tyypin mukaan: osakerahastot (’11’), joukkolainarahastot (’12’), yhdistelmärahastot (’13’), kiinteistörahastot(’14’) ja muut rahastot (’15’); sijoitusrahastot eriteltyinä sijoittajan tyypin mukaan: yleisölle avoimet rahastot (’1G’) ja erityissijoittajien rahastot (’1S’), arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät (’20’), lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivat rahoitusyritykset (’30’) ja muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokat (’40’).
Muuttuja nro 5: Muun rahoituksen välittäjän tase-erä (OFI_ITEM; pituus: kolme merkkiä)
Tämä muuttuja kuvaa muun rahoituksen välittäjän taseen tase-erää, ja se liittyy koodiluetteloon CL_OFI_ITEM. Saamisten ja velkojen arvot yksilöidään etuliitteellä ’A’ tai ’L’, ja ne järjestetään ja koodataan erien välisen hierarkisen suhteen mukaisesti aina, kun se on mahdollista. Koska muut rahoituksen välittäjät keskittyvät erilaisiin rahoitustoimenpiteisiin sen mukaan, minkä tyyppinen välittäjä on kyseessä, kaikkien osalta ei sovelleta kaikkia tase-eriä. Erityisesti vastaavaa-puolella on yksilöity kaksi eri erää ’muiden saamisten’ osalta:
— |
muut saamiset (mukaan lukien lainat) (’A8A’), jota sovelletaan muiden rahoituksen välittäjien kaikkiin luokkiin lukuun ottamatta lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivia rahoitusyrityksiä, ja |
— |
muut saamiset (mukaan lukien talletukset, käteinen raha, sijoitusrahasto-osuudet, käyttöomaisuus ja johdannaiset) (’A8B’), jota sovelletaan lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimiviin rahoitusyrityksiin. |
Vastattavaa-puolella on ’muiden velkojen’ osalta yksilöity kolme eri erää:
— |
muut velat (lukuun ottamatta velkapapereita, omaa pääomaa ja johdannaisia) (’L6A’), jota sovelletaan arvopapereiden ja johdannaisten välittäjiin, |
— |
muut velat (mukaan lukien johdannaiset) (’L6B’), jota sovelletaan lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimiviin rahoitusyrityksiin, ja |
— |
muut velat (mukaan lukien velkapaperit sekä oma pääoma) (’L6C’), jota sovelletaan sijoitusrahastoihin. |
Muuttuja nro 6: Alkuperäinen maturiteetti (MATURITY_ORIG; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja kuvaa tase-erän alkuperäistä maturiteettia, ja se liittyy koodiluetteloon CL_MATURITY_ORIG. Maturiteettierittelyä ’enintään yhden vuoden’ (’F’) ja ’yli 1 vuoden’ (’K’) sovelletaan erään ’muut arvopaperit kuin osakkeet’ sijoitusrahastojen luokkien osalta. Vaikka tässä yhteydessä ei edellytetä erittelyä maturiteeteittain, alkuperäistä maturiteettia sovelletaan käsitteellisesti myös vastaavaa-puolen eriin ’lainat’ ja ’talletukset’ ja vastattavaa-puolen eriin ’vastaanotetut talletukset ja lainat’ ja ’liikkeeseen lasketut velkapaperit’. Tästä syystä näissä tapauksessa käytetään koodia ’A’ kuvaamaan kokonaismaturiteettia. Kaikissa muissa erissä on koodi ’X’, joka tarkoittaa ei sovellettavissa.
Muuttuja nro 7: Tiedon tyyppi (DATA_TYPE; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja kuvataan koodiluettelossa CL_DATA_TYPE, ja se ilmoittaa, minkä tyyppistä tietoa raportoidaan: bruttomääräiset kannat (’1’), myynnit (’2’), takaisinostot (’3’), rahoitustransaktiot (’4’) ja luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt (’5’). Luokituksen muutoksiin ja muihin vastaaviin järjestelyihin kuuluvat sellaiset tiedonantajana olevan muiden rahoituksen välittäjien sektorin taseen vastaavaa- ja vastattavaa -puolella tehtävät muutokset, jotka johtuvat 1) muutoksista tiedonantajien joukossa; 2) yritysten uudelleenjärjestelyistä; 3) saamisten ja velkojen luokituksen muutoksista; ja 4) sellaisten raportointivirheiden korjaamisesta, joita ei teknisistä syistä voida poistaa kantatiedoista koko kyseisen ajanjakson ajalta.
Muuttuja nro 8: Vastapuolen alue (COUNT_AREA; pituus: kaksi merkkiä)
Tämä muuttuja kuvaa muiden rahoituksen välittäjien taseen vastapuolen asuinpaikkaa. Tähän käsitteeseen liittyvä koodiluettelo on CL_AREA_EE, joka sisältää ISO-standardin mukaisen maaluettelon ja muutamia muita arvoja (esim. ’U6’ — ’Domestic: sama maa kuin tiedonantajana olevan muun rahoituksen välittäjän maa’). Muita rahoituksen välittäjiä koskevissa koodiluokissa käytetään ainoastaan muutamia arvoja: kotimaa (kotipaikka tai viitealue) (’U6’); muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot (kaikki maat viitealuetta lukuun ottamatta) (’U5’); ulkomaat (’U4’) ja koko maailma (kaikki talousyksiköt) (’A1’). Kun valtiosta tulee rahaliittoon osallistuva jäsenvaltio, liittymistä edeltävään ajanjaksoon liittyvät historiatiedot ilmoitetaan käyttäen vastapuolen alueen koodeja rahaliitto (’U2’) ja kaikki muut alueet kuin rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ja viitealue/kotipaikka (’U8’) (19).
Muuttuja nro 9: Tase-erän vastapuolen sektori (BS_COUNT_SECTOR; pituus: neljä merkkiä)
Tämä muuttuja kuvaa muiden rahalaitosten tase-erän sektorikohtaista erittelyä, ja se liittyy koodiluetteloon CL_BS_COUNT_SECT. Viisi vastapuolen sektoria on ilmoitettava: rahalaitokset (’1000’); muut kuin rahalaitokset (’2000’); muut sektorit — joista yrityksiä (’2240’); muut sektorit — joista kotitalouksia (’2251’) ja määrittelemätön sektori (’0000’).
Muuttuja nro 10: Transaktiovaluutta (CURRENCY_TRANS; pituus: kolme merkkiä)
Tämä muuttuja ilmoittaa muun rahoituksen välittäjän tase-erien rahayksikön, ja sitä vastaa koodiluettelo CL_CURRENCY. Käytetään vain koodia ’Z01’ kaikki valuutat yhteensä.
Muuttuja nro 11: Sarjojen rahayksikkö tai erityinen laskelma (SERIES_DENOM; pituus: yksi merkki)
Tämä muuttuja osoittaa, onko raportoitavat sarjat ilmaistu kansallisessa vai yhteisessä rahayksikössä (euro). Sillä on kaksi arvoa (’N’, kansallinen rahayksikkö ja ’E’, euro), jotka ilmenevät koodiluettelosta CL_SERIES_DENOM. Koodia ’E’ käyttävät rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot, kun taas koodia ’N’ käyttävät uudet rahaliittoon osallistuvat maat ilmoittaessaan osallistumista edeltävää ajanjaksoa koskevia historiatietoja (20).
5.2 Ominaisuudet
Avaimen määrittelemisessä käytettävien 11 muuttujan lisäksi on määritelty useita ominaisuuksia (21). Niitä liitetään toimitettaviin tietoihin eri tasoilla:
Tase-erien sarjaperhe (ECB_OFI): koodatut ja koodaamattomat ominaisuudet
Taso |
Tilastollinen käsite |
Arvon muoto |
Koodiluettelo |
||
Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Rinnakkaistaso |
TITLE_COMPL |
Otsakkeen täydenne |
AN..1050 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
UNIT |
Yksikkö |
AN..12 |
CL_UNIT |
Yksikkö-koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
UNIT_MULT |
Yksikön kerroin |
AN..2 |
CL_UNIT_MULT |
Yksikön kerroin -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Rinnakkaistaso |
DECIMALS |
Desimaalit |
N1 |
CL_DECIMALS |
Desimaalit-koodiluettelo (BIS, EKP) |
Rinnakkaistaso |
TITLE |
Otsake |
AN..70 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
NAT_TITLE |
Omakielinen otsake |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
COMPILATION |
Tiedon kokoaminen |
AN..1050 |
Koodaamaton |
|
Rinnakkaistaso |
COVERAGE |
Kattavuus |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Aikasarjatason ominaisuudet (vaihdetaan FNS-ryhmää käyttäen) |
|||||
Aikasarjat |
COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori |
AN1 |
CL_COLLECTION |
Tiedonkeruun indikaattori -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarjat |
AVAILABILITY |
Saatavuus |
AN1 |
CL_AVAILABILITY |
Saatavuus laitoksille -koodiluettelo (BIS, EKP) |
Aikasarjat |
DOM_SER_IDS |
Kotimaan sarjojen indikaattorit |
AN..70 |
Koodaamaton |
|
Aikasarjat |
BREAKS |
Katkokset |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Havaintotason ominaisuudet (vaihdetaan yhdessä tärkeimmän ARR-segmentin tietojen kanssa) |
|||||
Havainto |
OBS_STATUS |
Havainnon laatu |
AN1 |
CL_OBS_STATUS |
Havainnon laatu -koodiluettelo (BIS, EKP, Eurostatin maksutasetilasto) |
Havainto |
OBS_CONF |
Havainnon luottamuksellisuus |
AN1 |
CL_OBS_CONF |
Havainnon luottamuksellisuus -koodiluettelo (Eurostatin maksutasetilasto, EKP) |
Havainto |
OBS_PRE_BREAK |
Katkosta edeltävä havainnon arvo |
AN..15 |
- |
|
Havainto |
OBS_COM |
Havaintoa koskeva huomautus |
AN..350 |
Koodaamaton |
|
Kuhunkin näistä ominaisuuksista liittyy lisäksi joitain teknisiä erityispiirteitä, jotka luetellaan seuraavassa taulukossa.
Euroalueen kansallisten keskuspankkien raportointi EKP:lle
ECB_OFI -sarjaperheen yhteiset ominaisuudet
|
Pakollisuus |
Ensimmäisen lukuarvon antaa… (23) |
Kansallisten keskuspankkien muutettavissa |
TITLE_COMPL |
M |
EKP |
Ei |
UNIT |
M |
EKP |
Ei |
UNIT_MULT |
M |
EKP |
Ei |
DECIMALS |
M |
EKP |
Ei |
TITLE |
C |
EKP |
Ei |
NAT_TITLE |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
COMPILATION |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä (22) |
COVERAGE |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä (22) |
COLLECTION |
M |
EKP |
Ei |
AVAILABILITY |
M |
EKP/Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
DOM_SER_IDS |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
BREAKS |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_STATUS |
M |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_CONF |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_PRE_BREAK |
C |
Kansallinen keskuspankki |
Kyllä |
OBS_COM |
C |
Kansallinen keskuspankki/EKP |
Kyllä |
|
M: Pakollinen, C: Erityistap. ilmoitettava |
|
|
Seuraavassa kuvataan kutakin ominaisuutta sekä esitetään viitekoodiluettelo (ilmoitetaan suuraakkosin, kuten CL_****), mikäli se on sovellettavissa.
5.2.1 Rinnakkaistason (sibling) ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
TITLE_COMPL (koodaamaton): Otsakkeen täydenteen laatii, tallentaa ja ilmoittaa EKP (englanninkielinen, pituus enintään 350 merkkiä). Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa muuttaa sitä, muutos voidaan tehdä EKP:n kuulemisen jälkeen. Muutoksen toteuttaa kuitenkin EKP. |
— |
UNIT (koodiluettelo: CL_UNIT): Tämä ominaisuus ilmoittaa raportoitujen tietojen mittayksikön. Rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ilmoittavat tiedot euroina ja EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi ’EUR’ (DENOM = ’EUR’). Kun valtiosta tulee rahaliittoon osallistuva jäsenvaltio, EKP asettaa tämän ominaisuuden arvoksi vastaavan kansallisen rahayksikön, mikäli kyseessä ovat liittymistä edeltävään ajanjaksoon liittyvät historiatiedot (24). |
— |
UNIT_MULT (koodiluettelo: CL_UNIT_MULT): Tämä ominaisuus antaa tietoa siitä, onko sarjat ilmaistu miljoonina (UNIT_MULT = ’6’), miljardeina (UNIT_MULT = ’9’) jne. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tiedot miljoonina ja EKP asettaa arvoksi 6 (UNIT_MULT = ’6’). |
— |
DECIMALS (koodiluettelo: CL_DECIMALS): Ominaisuus kertoo havaintojen arvoille annettavien desimaalien määrän. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tiedot kolmen desimaalin tarkkuudella, ja EKP asettaa ominaisuuden arvoksi 3 kaikkien aikasarjojen osalta (eli DECIMALS = ’3’). |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
TITLE (koodaamaton): Aikasarjan otsakkeessa voidaan esittää vain enintään 70 merkkiä. Koska tila on rajallinen, pakollisena ominaisuutena on sen sijaan TITLE COMPLEMENT. Ominaisuutta TITLE voidaan käyttää lyhytnimien esittämiseen. |
— |
NAT_TITLE (koodaamaton): Kansalliset keskuspankit voivat käyttää tätä ominaisuutta esittääkseen täsmällisen kuvauksen ja muita täydentäviä tietoja omalla kielellään. Vaikka suur- ja pienaakkosten käyttö ei aiheutakaan ongelmia, aksenttimerkkien ja pitkien kirjaimista ja numeroista koostuvien symbolien vaihto on testattava ennen kuin ne otetaan säännölliseen käyttöön. |
— |
COMPILATION (koodaamaton): Tätä ominaisuutta käytetään esitettäessä sanallisesti yksityiskohtaisia selvityksiä sovelletuista tiedon kokoamismenetelmistä, ja siihen sisältyy esimerkiksi seuraavia tietoja:
|
Lisäyksessä 2 (kohdat 1–5) esitetään yksityiskohtainen kuvaus tähän ominaisuuteen sisällytettävistä tiedoista.
— |
COVERAGE (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa tiedonantajajoukon kattavuutta, ja se on yksilöitävä saatavien/velkojen yhteismäärää koskevien sarjojen yhteydessä. Siinä kuvataan pääryhmiin kuuluvien muiden rahoituksen välittäjien tyypit. Mikäli tietojen tiedetään olevan vain osittain kattavia, esitetään arvio markkinaosuudesta. Lisäksi ilmoitetaan, onko luvut estimoitu. Ks. lisätietoja tähän ominaisuuteen sisällytettävistä tiedoista lisäyksestä 2 (6 kohta). |
5.2.2 Aikasarjatason ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
COLLECTION (koodiluettelo: CL_COLLECTION): Tämä ominaisuus kertoo, milloin havaintoja kerätään (esim. jakson alussa, puolivälissä vai lopussa), tai ilmoittaa, ovatko tiedot tietyn jakson keskiarvoja, korkeimpia arvoja tai matalimpia arvoja jne. EKP asettaa muiden rahoituksen välittäjien sarjojen arvoksi ’ajanjakson päättyessä’ (COLLECTION = ’E’). |
— |
AVAILABILITY (koodiluettelo: CL_AVAILABILITY): Tämä ominaisuus kuvaa laitoksia, joiden saataville tiedot voidaan antaa. Mikäli yksittäisiä havaintoja varten tarvitaan erityiskohtelua, voidaan käyttää havaintojen luottamuksellisuutta koskevaa ominaisuutta (ks. jäljempänä). |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
DOM_SERIDS (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan viitata kansallisissa tietokannoissa käytettyyn koodiin vastaavien sarjojen yksilöimiseksi (tässä yhteydessä voidaan määritellä myös kansallisia viitekoodeja sisältäviä kaavoja). |
— |
BREAKS (koodaamaton): Tämä ominaisuus kuvaa merkittävimpiä tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa ja sarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneita katkoksia ja muutoksia. Katkoksista raportoitaessa on ilmoitettava, miltä osin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää vertailukelpoisina (enintään 350 merkkiä). |
5.2.3 Havaintotason ominaisuudet
Pakolliset tiedot:
— |
OBS_STATUS (koodiluettelo: CL_OBS_STATUS): Kansalliset keskuspankit raportoivat kuhunkin ilmoitettuun havaintoon liittyvän havainnon laadun. Tämä ominaisuus on pakollinen, ja se on ilmoitettava kunkin tiedonsiirron yhteydessä kustakin yksittäisestä havainnosta. Mikäli kansalliset keskuspankit muuttavat tämän ominaisuuden arvoa, sekä havainnon arvo (vaikka se pysyisikin muuttumattomana) että uusi havainnon laadun arvo ilmoitetaan uudelleen. Alla olevassa luettelossa esitetään näiden ominaisuuksien odotusarvot (sovitun hierarkian mukaisesti) muita rahoituksen välittäjiä koskevia tilastoja varten:
|
— |
Mikäli havaintoon liittyy kaksi ominaisuutta, niistä tärkein ilmoitetaan. Mikäli esimerkiksi havainto on sekä alustava arvo että arvioinnin tulosta, ensisijainen ominaisuus on ’arvio’, ja käytetään koodia ’E’. |
Erityistapauksissa ilmoitettavat tiedot:
— |
OBS_CONF (koodiluettelo: CL_OBS_CONF): Mikäli kansallinen keskuspankki haluaa ilmoittaa erikseen tietyn yhden tai useamman havainnon luottamuksellisuudesta, se voi käyttää ominaisuutta OBS_CONF. Mikäli tälle ominaisuudelle asetetaan arvo, tietojen lähettäjä voi muuttaa sitä tiedonsiirron yhteydessä. |
— |
OBS_PRE_BREAK: Tämä ominaisuus sisältää katkosta edeltävän arvon, joka on havainnon tavoin numeerinen kenttä. Se ilmoitetaan, kun sarjassa tapahtuu katkos. Tätä ominaisuutta ei tarvitse ilmoittaa muiden rahoituksen välittäjien luokittelun yhteydessä, koska tämä tieto on saatavissa jo luokituksen muutokseen liittyvästä sarjasta. Se on lisätty ominaisuusluetteloon, koska se on osa kaikille koodiluokille yhteisistä ominaisuuksista. Mikäli kuitenkin annetaan havainnon laatu ’B’ (katkosarvo), siihen on liitettävä katkosta edeltävä havainnon arvo. |
— |
OBS_COM (koodaamaton): Tämän ominaisuuden avulla voidaan esittää sanallisia havaintotason huomautuksia (esim. kuvataan tiettyä havaintoa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi tehty arviointi tai oletus, selitetään mahdollisen poikkeavan havainnon syy tai esitetään raportoidun aikasarjan muutosten yksityiskohdat). |
6. Tietojenvaihto
6.1 Sarjaluettelo
EKP ylläpitää taulukkoja, jotka sisältävät toimitettavien muiden rahoituksen välittäjien aikasarjojen sarja-avainten luettelot, ja toimittaa ne kansallisille keskuspankeille. EKP:lle toimitettavat sarjat on esitetty lisäyksessä 1. Raportoitavat sarjat on kuvattu seuraavassa:
KESKEISET INDIKAATTORIT
Tähän luokkaan kuuluvat ilmoitettavat kantatiedot liittyvät seuraaviin eriin:
Sijoitusrahastot yhteensä ja investointirahastot eriteltyinä sijoituksen tyypin mukaan:
— |
Rahastot yhteensä: taseet eriteltyinä instrumentin, maturiteetin ja vastaerän maantieteellisen sijainnin mukaan (yhteensä 29 sarjaa). |
— |
Investointirahastot eriteltyinä sijoitustoiminnan tyypin mukaan: Vaaditut erittelyt ovat vähäisiä eroja lukuun ottamatta samat kuin erän ’sijoitusrahastot yhteensä’ osalta. Tähän luokkaan kuuluvat ilmoitettavat tiedot liittyvät seuraaviin eriin:
|
— |
Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät (SDD) (yhteensä 12 sarjaa). |
— |
Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivien rahoitusyritysten (FCL) taseet eriteltyinä instrumentin, sektorin ja vastaerän maantieteellisen sijainnin mukaan sekä lainojen käyttötarkoituksen mukaan (yhteensä 32 sarjaa). |
LISÄTIETOERÄT
Tähän luokkaan kuuluvat ilmoitettavat kantatiedot liittyvät seuraaviin eriin:
— |
Sijoitusrahastot yhteensä: Tasetiedot eriteltyinä sektoreittain rahalaitos/muu kuin rahalaitos (yhteensä 27 sarjaa); lisävaatimuksia rahaliiton rahoitustaseen laatimista varten (5 sarjaa). |
— |
Osakerahastot (27 sarjaa), joukkolainarahastot (27 sarjaa), yhdistelmärahastot (27 sarjaa), kiinteistörahastot (15 sarjaa), muut rahastot (27 sarjaa): Tasetiedot sijoitusrahastojen osalta sijoitustoiminnan mukaan eriteltyinä sektoreittain rahalaitos/muu kuin rahalaitos. |
— |
Tasetiedot yleisölle avoimista rahastoista (12 sarjaa) ja erityissijoittajien rahastoista (12 sarjaa). |
— |
Saamiset/velat yhteensä muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokan osalta (1 sarja). |
MUUTOKSIA JA TRANSAKTIOITA KOSKEVAT TIEDOT
Kantoja koskevien sarjojen lisäksi edellytetään vastaavien ’luokituksen muutoksia ja muita vastaavia järjestelyjä’ sekä ’transaktioita’, mukaan lukien sijoitusrahastojen osakkeiden/osuuksien myyntejä ja takaisinostoja koskevat tiedot, koskevien sarjojen ilmoittamista, mikäli tällaisia järjestelyjä on tehty.
6.2 Tilastointivaatimukset
Kaikki rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ilmoittavat keskeiset indikaattorit, mikäli ajantasaiset tiedot ovat saatavilla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tiettyjen erittelyjen osalta tai sovituin neljännesvuosittaisin välein, toimitetaan arviot, mikäli se on asianmukaista.
Lisätietoja toimittavat vain ne maat, joilla on käytettävissään ajantasaiset tiedot.
Mikäli kuvattava taloudellinen ilmiö on olemassa, mutta sitä ei seurata tilastollisesti eikä kansallisia arvioita voida esittää, kansalliset keskuspankit voivat joko jättää aikasarjat ilmoittamatta tai ilmoittaa ne puuttuviksi havainnon laatu -koodilla ’L’. Aikasarjat, joita ei ilmoiteta, tulkitaan näin ollen ’tiedoiksi, jotka ovat olemassa mutta joita ei kerätä’, ja EKP:ssä voidaan tehdä oletuksia/arvioita euroalueen yhdistelmiä koottaessa.
Jos transaktioita koskevissa tiedossa transaktiot estimoidaan kantojen muutoksen perusteella (Qt – Qt-1), kansallisten keskuspankkien pitäisi joko jättää aikasarja raportoimatta tai ilmoitettava se puuttuvana tietona havainnon laatu -koodilla ’L’.
Mikäli kyseistä ilmiötä ei ole olemassa, aikasarjat on ilmoitettava puuttuvina tietoina havainnon laatu -koodilla ’M’.
Mikäli kyseessä ovat ’luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt’, tiedot ilmoitetaan vain siinä tapauksessa, että tapahtuu 4.2 kohdassa kuvattu luokituksen muutos tai muu vastaava järjestely.
7. Korjausten ilmoittaminen
Kansalliset keskuspankit saattavat joutua korjaamaan edellisellä vuosineljänneksellä toimitettuja tietoja (tavanomaiset korjaukset). Lisäksi saatetaan joutua korjaamaan aikaisempien vuosineljännesten tietoja (historiatietojen korjaukset).
Tällöin noudatetaan seuraavia yleisperiaatteita:
— |
Kaikkien säännöllisten neljännesvuosittaisten tietojen siirtojen yhteydessä voidaan viimeisimmän neljänneksen tietojen lisäksi toimittaa ainoastaan ’tavanomaisia’ (eli edellistä vuosineljännestä koskevia) korjauksia. |
— |
’Historiatietoja’ koskevia korjauksia pitäisi tehdä mahdollisimman vähän, ja ne on ilmoitettava erillään tavanomaisesta raportoinnista. Pieniä rutiininomaisia historiatietojen korjauksia pitäisi lähtökohtaisesti tehdä vain vuositasolla (neljättä vuosineljännestä koskevan tiedonsiirron yhteydessä). Historiatietojen korjauksia voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti hyväksyä vuoden aikana (normaalista tiedonsiirrosta erillään), mikäli ne parantavat merkittävästi tietojen laatua. |
— |
käli tehdään merkittäviä korjauksia, EKP:lle toimitetaan niitä koskevat lisätiedot. |
Appendix 1
EKP:LLE SIJOITUSRAHASTOISTA TOIMITETTAVAT AIKASARJAT — KANTATIEDOT
(Keskeiset indikaattorit/Lisätietoerät)
VASTAAVAA
Erän nimi ja maturiteetti/maantieteellinen/sektorikohtainen erittely |
Sijoitusrahastot yhteensä |
Osakerahastot |
Joukkolainarahastot |
Yhdistelmärahastot |
Kiinteistörahastot |
Muut rahastot |
Yleisölle avoimet rahastot |
Erityissijoittajien rahastot |
Talletukset/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lainat yhteensä maturiteetti/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Lainat lyhytaikaiset/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Lainat pitkäaikaiset/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/kotimaa/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/ulkomaat/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/kotimaa/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/ulkomaat/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/kotimaa/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/ulkomaat/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
Keskeinen |
|
|
Osakkeet ja osuudet/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Osakkeet ja osuudet/kotimaa/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Osakkeet ja osuudet/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Osakkeet ja osuudet/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Osakkeet ja osuudet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Osakkeet ja osuudet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Osakkeet ja osuudet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Osakkeet ja osuudet/ulkomaat/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Noteeratut osakkeet/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/ulkomaat/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
|
|
Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet/maailma/rahalaitokset |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Käyttöomaisuus/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
|
|
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Johdannaiset/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Muut saamiset (ml. ’Lainat’)/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
YHTEENSÄ SAAMISET/VELAT/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
VASTATTAVAA
Erän nimi ja maturiteetti/maantieteellinen/sektorikohtainen erittely |
Sijoitusrahastot yhteensä |
Osakerahastot |
Joukkolainarahastot |
Yhdistelmärahastot |
Kiinteistörahastot |
Muut rahastot |
Yleisölle avoimet rahastot |
Erityissijoittajien rahastot |
Vastaanotetut talletukset ja lainat/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/kotimaa/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot/muut kuin rahalaitokset |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/ulkomaat/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Johdannaiset/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
Muut velat (ml. ’velkapaperit’ ja ’oma pääoma ja varaukset’)/maailma/yhteensä |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Keskeinen |
Lisätieto |
Lisätieto |
EKP:LLE SIJOITUSRAHASTOISTA TOIMITETTAVAT AIKASARJAT — TRANSAKTIOITA KOSKEVAT TIEDOT
(Lisätietoerät)
VASTAAVAA
Erän nimi ja maturiteetti/maantieteellinen/sektorikohtainen erittely |
Sijoitusrahastot yhteensä |
Osakerahastot |
Joukkolainarahastot |
Yhdistelmärahastot |
Kiinteistörahastot |
Muut rahastot |
Yleisölle avoimet rahastot |
Erityissijoittajien rahastot |
Talletukset/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Lainat yhteensä maturiteetti/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Lainat enintään 1 v/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Lainat yli 1 v/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yhteensä maturiteetti/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet enintään 1 v/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Muut arvopaperit kuin osakkeet yli 1 v/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Osakkeet ja osuudet/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Noteeratut osakkeet/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet/maailma/rahalaitokset |
Lisätieto |
|
|
|
|
|
|
|
Kiinteä omaisuus/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
|
|
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Muut saamiset (ml. ’Lainat’ ja ’johdannaiset’)/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
SAAMISET/VELAT YHTEENSÄ/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
VASTATTAVAA
Erän nimi ja maturiteetti/maantieteellinen/sektorikohtainen erittely |
Sijoitusrahastot yhteensä |
Osakerahastot |
Joukkolainarahastot |
Yhdistelmärahastot |
Kiinteistörahastot |
Muut rahastot |
Yleisölle avoimet rahastot |
Erityissijoittajien rahastot |
Vastaanotetut talletukset ja lainat/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Muut velat (ml. ’velkapaperit’, ’oma pääoma ja varaukset’ ja ’johdannaiset’)/maailma/yhteensä |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
EKP:LLE TOIMITETTAVAT SIJOITUSRAHASTOJA KOSKEVAT AIKASARJAT — MYYNNIT JA TAKAISINOSTOT
(Lisätietoerät)
VASTATTAVAA
Erän nimi ja maturiteetti/maantieteellinen/sektorikohtainen erittely |
Sijoitusrahastot/yhteensä |
Osakerahastot |
Joukkolainarahastot |
Yhdistelmärahastot |
Kiinteistörahastot |
Muut rahastot |
Yleisölle avoimet rahastot |
Erityissijoittajien rahastot |
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä — Uusien osakkeiden myynti |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
Sijoitusrahastojen osakkeet/maailma/yhteensä — Osakkeiden takaisinostot |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
Lisätieto |
|
|
(1) Ks. lisäys 2.
(2) Sisältyy Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1) liitteeseen A.
(3) EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.
(4) Siinä tapauksessa että rahastoja, jotka sijoittavat siirtokelpoisiin arvopapereihin ja kiinteistöihin, pidetään kansallisella tasolla ’yhdistelmärahastoina’, nämä rahastot luokitellaan luokkaan ’yhdistelmärahastot’.
(5) Tilastoitaessa leasing määritellään rahoitusleasingiksi, kun leasingkausi kattaa kulutushyödykkeen koko taloudellisen eliniän tai suurimman osan siitä. Leasingkauden päättyessä leasingvuokraajalla on usein mahdollisuus ostaa hyödyke nimellisarvoon (EKT 95, liite II).
(6) Lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia.
A |
: |
Sijoitusrahastot |
B |
: |
Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät |
C |
: |
Lainanantajina kotitalouksille ja yrityksille toimivat rahoitusyritykset |
D |
: |
Muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokka |
(7) On huomattava, että rahalaitosten taseessa ei eroteta talletuksia ja lainoja vastaavaa- ja vastattavaa -puolella. Sen sijaan kaikkien rahalaitoksiin talletettujen/rahalaitoksille lainattujen ei-jälkimarkkinakelpoisten varojen (= velat) katsotaan olevan ’talletuksia’ ja kaikkien rahalaitosten tallettamien/lainaamien varojen (= saamisten) katsotaan olevan ’lainoja’. EKT 95:ssä tehdään kuitenkin ero sen perusteella, mikä taho tekee taloustoimea koskevan aloitteen. Mikäli aloitteen tekee lainanottaja, rahoitustaloustoimi on luokiteltava lainaksi. Mikäli aloitteen tekee lainanantaja, se on luokiteltava talletukseksi.
(8) Euroopan keskuspankki, marraskuu 2002.
(9) EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/51/EY (EUVL L 178, 17.7.2003, s. 16).
(10) Edellytetään ainoastaan erän ’lainat’ osalta.
(11) EKT 95:tä käytetään sektoriluokittelun standardina.
(12) Julkisyhteisöt: Kotimaiset yksiköt, jotka harjoittavat sellaisia toimintoja, joiden tarkoituksena on pääasiallisesti markkinattomien, yksilölliseen tai kollektiiviseen kulutukseen tarkoitettujen tavaroiden ja palveluiden tuottaminen ja/tai kansantulon ja -varallisuuden uudelleen jakaminen (EKT 95, kohdat 2.68–2.70). Julkisyhteisöt sisältävät valtionhallinnon, osavaltionhallinnon, paikallishallinnon ja sosiaaliturvarahastot (EKT 95, kohdat 2.71–2.74). Ks. lisää sektoriluokituksesta Money and Banking Statistics Sector Manual: Guidance for the statistical classification of customers, Euroopan keskuspankki, toinen painos, marraskuu 1999.
(13) Muut sektorit sisältävät seuraavat sektorit:
— |
muut rahoituksen välittäjät sellaisina kuin ne on tässä yhteydessä määritelty, |
— |
rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset, |
— |
vakuutuslaitokset ja eläkerahastot. Rahoitusyritykset ja yrityksiin rinnastavat yhteisöt, jotka toimivat pääasiallisesti riskien hallintaan liittyvän rahoituksen välittäjinä (EKT 95, 2.60–2.67 kohta), |
— |
yritykset. Yritykset ja yrityksiin rinnastettavat yhteisöt, jotka eivät välitä rahoitusta ja joiden pääasiallinen toiminta on tavaroiden ja palveluiden (paitsi rahoituspalveluiden) tuotanto (EKT 95, 2.21–2.31 kohta), |
— |
kotitaloudet. Henkilöt tai henkilöryhmät kuluttajina ja tavaroiden ja muiden kuin rahoituspalveluiden tuottajina omaa loppukäyttöä varten, jos toiminta ei ole yrityksiin rinnastettavien yhteisöjen toimintaa. Mukaan luetaan kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt, jotka lähinnä tuottavat tietyille kotitalousryhmille tarkoitettuja markkinattomia tavaroita ja palveluja (EKT 95, 2.75–2.88 kohta). |
(14) Pl. sijoitusrahastojen osakkeet/osuudet.
(15) Ei ilmoiteta osake- ja joukkolainarahastojen osalta.
(16) Lainat ilmoitetaan erikseen myös alasektorin ’sijoitusrahastot yhteensä’ osalta.
(17) ’Kansallisen keskuspankin pankkipäivällä’ tarkoitetaan mitä tahansa päivää, jona tietty rahaliittoon osallistuva kansallinen keskuspankki on avoinna EKPJ:n rahapoliittisten operaatioiden toteuttamista varten.
(18) Ks. myös 6.2 kohta, ’Tilastointivaatimukset’.
(19) Esimerkiksi Kreikan tapauksessa vastaerän aluekoodeja ’U2’ ja ’U8’ käytetään ajanjaksoa 2000Q4 ja sitä edeltäviä ajanjaksoja koskevien tietojen yhteydessä, ja koodeja ’U5’ ja ’U4’ jaksosta 2001Q1 eteenpäin.
(20) Esimerkiksi Kreikan tapauksessa koodia ’N’ käytetään ajanjaksoa 2000Q4 ja sitä edeltäviä ajanjaksoja koskevien tietojen osalta ja koodia ’E’ jaksosta 2001Q1 eteenpäin.
(21) Ominaisuudet ovat tilastollisia käsitteitä, joilla käyttäjille annetaan koodattua (kuten yksikkö) ja koodaamatonta (kokoamismenetelmä) lisätietoa toimitettavista tiedoista. Pakollisia ominaisuuksia ovat ominaisuudet, joiden arvot kaikki osapuolet tuntevat. Erityistapauksissa ilmoitettavia ominaisuuksia ovat ne, jotka annetaan ainoastaan, jos tiedot antava laitos tuntee ne (kuten kotimaan emissiosarjat) tai kun ne ovat merkityksellisiä (kuten kokoaminen, katkokset). Ominaisuuksien arvot toimitetaan ainoastaan kun ne asetetaan ensimmäistä kertaa tai niitä muutetaan. Ainoastaan havainnon laatu ilmoitetaan tiedonsiirrossa aina kunkin havainnon yhteydessä.
(22) Muutoksista ilmoitetaan myös asianomaiselle EKP:n toimialalle faxilla tai sähköpostitse.
(23) EKP:llä tarkoitetaan EKP:n tilastoinnin pääosastoa.
(24) Esimerkiksi Kreikan tapauksessa tämän ominaisuuden arvoksi annetaan ’GRD’ ajanjakson 2000Q4 ja sitä edeltävien jaksojen osalta ja ’EUR’ jaksosta 2001Q1 eteenpäin.
(25) Muiden rahoituksen välittäjien sarjaperhettä varten tätä ominaisuutta ei vaadita, koska tämä tieto on saatavissa jo luokituksen muutoksia koskevasta sarjasta. Se on lisätty luetteloon, koska se kuuluu kaikkien sarjaperheiden havainnon laatu -ominaisuuden mahdollisten arvojen yhteiseen luetteloon. Mikäli annetaan kuitenkin havainnon laadun koodi ’B’, siihen on liitettävä katkosta edeltävä havainnon arvo (OBS_PRE_BREAK).
(26) Mikäli markkinoiden paikallisen käytännön tai lainsäädännön vuoksi aikasarjaa (tai osaa siitä) ei voida soveltaa (kyseistä ilmiötä ei ole olemassa), puuttuva arvo ilmoitetaan koodilla (’-’) ja havaintotilanne koodilla ’M’.
(27) Kun yhden aikasarjan tietoja, paikallisista tilastoista riippuen, ei ole kerätty tiettyinä ajankohtina tai koko ajanjaksona (taloudellinen havainto on olemassa mutta ei tilastoitu), ilmoitetaan puuttuva arvo (’-’) ja havaintotilanne ’L’ jokaisella ajanjaksolle.
(28) Nämä havainnot saavat lopullisen arvonsa (havaintotilanne ’A’) myöhemmin. Uudet korjatut arvot korvaavat aikaisemmat alustavat havainnot.
29.4.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 109/81 |
EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,
annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,
Euroopan keskuspankin tilastointiin liittyvistä tiedonantovaatimuksista ja tilastotietojen vaihtamista Euroopan keskuspankkijärjestelmässä koskevista menettelyistä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen osalta
(EKP/2005/5)
(2005/327/EY)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 5.2, 12.1 ja 14.3 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Euroopan keskuspankkijärjestelmä (EKPJ) tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi kattavia ja luotettavia julkisyhteisöjen rahoitustilastoja. |
(2) |
Näissä suuntaviivoissa vahvistetut menettelyt eivät vaikuta vastuun- ja toimivallanjakoon jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön tasolla. |
(3) |
Perussäännön 5.1 artiklan mukaan Euroopan keskuspankki (EKP) kerää EKPJ:n tehtävistä huolehtiakseen kansallisten keskuspankkien avustuksella tarvittavat tilastotiedot joko toimivaltaisilta viranomaisilta tai suoraan taloudellisilta toimijoilta. Perussäännön 5.2 artiklan mukaan kansalliset keskuspankit hoitavat siinä määrin kuin mahdollista 5.1 artiklassa kuvattuja tehtäviä. |
(4) |
Muut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kuin kansalliset keskuspankit keräävät osan julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien EKPJ:n vaatimuksien täyttämiseksi tarvittavista tiedoista. Tämän vuoksi eräät näiden suuntaviivojen perusteella suoritettavista tehtävistä edellyttävät yhteistyötä EKPJ:n ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välillä perussäännön 5.1 artiklan ja Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) 4 artiklan mukaisesti. |
(5) |
On tarpeen ottaa käyttöön tehokkaat menettelytavat julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien tietojen vaihtamiseksi EKPJ:ssä, jotta voitaisiin varmistaa, että EKPJ:llä on käytettävissään ajantasaiset ja tarpeitaan vastaavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot ja että tilastot ja kansallisten keskuspankkien samoista muuttujista laatimat ennusteet vastaavat toisiaan riippumatta siitä, ovatko tilastot kansallisten keskuspankkien vai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten laatimia. |
(6) |
Yhdenmukaisuuden vuoksi julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevien EKPJ:n vaatimusten tulisi perustua niin pitkälle kuin mahdollista yhteisön tilastotietoja koskeviin standardeihin, joista on säädetty Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2223/96 (2), (jäljempänä ”EKT 95”). |
(7) |
EKT 95:n liitteessä B olevan toimitusohjelman taulukko 2 (”Julkisyhteisöjen pääaggregaatit”), joka on saatavilla kahdesti vuodessa (kolmen ja kahdeksan kuukauden kuluttua viimeisen mukaan luetun vuoden päättymisestä), kattaa suurimman osan perustiedoista, joita tarvitaan tuloja ja menoja koskevien raportointivaatimusten täyttämiseksi. Muut perustiedot, joita tarvitaan euroalueen ja Euroopan unionin (EU) yhteenlaskettujen tulojen ja menojen laatimiseksi, liittyvät lähinnä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten välisiin taloustoimiin. |
(8) |
Tietyt valtion alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot on toimitettava kahdesti vuodessa, ennen kunkin vuoden maaliskuun ja syyskuun 1. päivää, kuten säädetään Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 (3). EKT 95:n liitteessä B olevan toimitusohjelman taulukko 6 (”Rahoitustilit sektoreittain (virrat)”) ja taulukko 7 (”Rahoitusvarojen ja -velkojen taseet”), mukaan lukien julkisyhteisöjen sektorin ja sen alasektoreiden rahoitustaseet, toimitetaan kerran vuodessa (yhdeksän kuukauden kuluessa viimeisen mukaan luetun vuoden päättymisestä). Nämä lähteet eivät kuitenkaan täytä tietojen kattavuutta ja ajantasaisuutta koskevia EKPJ:n tarpeita. |
(9) |
EKPJ tarvitsee valtion alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen osalta myös sellaisia tietoja, joita ei ole saatavissa edellä kuvatuista tilastoista; näitä ovat etenkin tiedot velan erittelystä alkuperäisen ja jäljellä olevan maturiteetin, valuutan ja velkojien osalta sekä tiedot muista virroista, jotka kattavat EKT 95:n mukaiset markkina-arvoiset taloustoimet sekä asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaiset julkisyhteisöjen velan nimellisarvoiset muutokset. Tästä syystä edellä kuvatuista lähteistä riippumatta on välttämätöntä, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset laativat muitakin tilastoja. |
(10) |
Näistä suuntaviivoista saatetaan joutua tekemään poikkeuksia julkisyhteisöjen rahoitustilastojen keruujärjestelmien ja resurssien rajallisuuden vuoksi. |
(11) |
Kansalliset keskuspankit toimittavat luottamukselliset tilastotiedot EKP:lle, siltä osin kuin tämä on tarpeen EKPJ:n tehtävien hoitamiseksi. Luottamuksellisten tietojen toimittamisesta säädetään asetuksen (EY) N:o 2533/98 8 artiklassa sekä Euroopan keskuspankin kansallisten keskuspankkien avustuksella keräämien yksittäisten tilastotietojen luottamuksellisuuden suojaamista koskevista yhteisistä säännöistä ja vähimmäisvaatimuksista 22 päivänä joulukuuta 1998 annetuissa Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/1998/NP28. (4) |
(12) |
On tarpeen luoda tehokas menettely, jonka mukaisesti näiden suuntaviivojen liitteisiin voidaan tehdä teknisiä muutoksia edellyttäen, että niillä ei muuteta näiden suuntaviivojen perustana olevaa käsitteellistä viitekehystä eikä lisätä tietojen antamisesta aiheutuvaa rasitetta. Menettelyä sovellettaessa otetaan huomioon EKPJ:n tilastokomitean näkökannat. Kansalliset keskuspankit voivat ehdottaa teknisiä muutoksia liitteisiin tilastokomiteassa. |
(13) |
Perussäännön 12.1 ja 14.3 artiklan mukaisesti EKP:n suuntaviivat ovat erottamaton osa yhteisön lainsäädäntöä, |
ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:
1 artikla
Määritelmät
Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan
1) |
”rahaliittoon osallistuvalla jäsenvaltiolla” jäsenvaltiota, joka on ottanut käyttöön yhteisen rahan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti; |
2) |
”euroalueella” rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden muodostamaa talousaluetta ja EKP:tä; |
3) |
”vaihtuvakorkoisella velalla” rahoitusinstrumentteja, joiden kuponkimaksut eivät määräydy tiettynä prosenttiosuutena pääomasta vaan riippuvat jostain kolmannesta korosta tai tuotosta tai vastaavasta indikaattorista; |
4) |
”tulo- ja menotilastoilla” liitteessä I oleviin taulukoihin 1 A, 1 B ja 1 C sisältyviä tilastoja; |
5) |
”alijäämä-/velkaoikaisuja koskevilla tilastoilla” liitteessä I oleviin taulukoihin 2 A ja 2 B sisältyviä tilastoja; |
6) |
”velkatilastoilla” liitteessä I oleviin taulukoihin 3 A ja 3 B sisältyviä tilastoja; |
7) |
”täydellisillä tietosarjoilla” kaikkia ”tulo- ja menotilastoihin”, ”alijäämä-/velkaoikaisuja koskeviin tilastoihin” ja ”velkatilastoihin” kuuluvia ryhmiä; |
8) |
”tärkeimmillä ryhmillä” ja ”vähemmän tärkeillä ryhmillä” ryhmiä, jotka on nimetty sellaisiksi liitteessä I; |
9) |
”osittaisilla tietosarjoilla” tarkoitetaan kaikkia ryhmiä tai tärkeimpiä ryhmiä, jotka kuuluvat johonkin seuraavista: ”tulo- ja menotilastot”, ”alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot” tai ”velkatilastot”. |
2 artikla
Tilastoihin liittyvät kansallisten keskuspankkien tiedonantovelvollisuudet
1. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat julkisyhteisöjen rahoitustilastot EKP:lle liitteessä I määritellyllä tavalla kalenterivuosittain. Tietojen on vastattava EKT 95:n ja asetuksen (EY) N:o 3605/93 periaatteita ja määritelmiä liitteessä II yksityiskohtaisemmin kuvatulla tavalla.
2. Tiedot kattavat ajanjakson, joka alkaa vuodesta 1991 ja jatkuu aina siihen vuoteen saakka, johon tietojen toimitus liittyy (vuosi t-1).
3. Alijäämää/ylijäämää, velkaa, tuloja, menoja tai nimellisarvoon ilmoitettua bruttokansantuotetta (BKT) koskeviin tietoihin liitetään oikaisujen perustelut, kun oikaisujen aiheuttama alijäämän/ylijäämän muutos on vähintään 0,3 % BKT:stä tai kun oikaisujen aiheuttama velan, tulojen, menojen tai nimellisarvoon ilmoitetun BKT:n muutos on vähintään 0,5 % BKT:sta.
3 artikla
Tilastoihin liittyvät EKP:n tiedonantovelvollisuudet
1. EKP hallinnoi kansallisten keskuspankkien ilmoittamien tietojen perusteella julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokantaa, johon sisältyy euroalueen ja EU:n aggregaatteja. EKP toimittaa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan kansallisille keskuspankeille.
2. Kansalliset keskuspankit liittävät tietoihinsa merkinnän, josta ilmenee, kenelle tiedot voidaan antaa. EKP ottaa tämän merkinnän huomioon toimittaessaan julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan.
4 artikla
Määräajat
1. Kansalliset keskuspankit toimittavat täydelliset tietosarjat kahdesti vuodessa eli ennen 15. huhtikuuta ja 15. syyskuuta.
2. Kansalliset keskuspankit toimittavat omasta aloitteestaan osittaisia tietosarjoja 1 kohdan mukaisten kahden toimitusajankohdan välillä, jos uutta tietoa tulee saataville. Toimittaessaan osittaisia tietosarjoja, jotka kattavat ainoastaan tärkeimmät ryhmät, kansalliset keskuspankit voivat myös ilmoittaa arvioita vähemmän tärkeistä ryhmistä.
3. EKP toimittaa julkisyhteisöjen rahoitustilastojen tietokannan kansallisille keskuspankeille vähintään kerran kuukaudessa ja viimeistään seuraavana EKP:n työpäivänä sen jälkeen kun EKP on viimeistellyt tiedot julkaisemista varten.
5 artikla
Yhteistyö toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa
1. Silloin kun muut toimivaltaiset kansalliset viranomaiset kuin kansalliset keskuspankit antavat osan 2 artiklassa tarkoitetuista tiedoista tai kaikki nämä tiedot, kansalliset keskuspankit pyrkivät sopimaan näiden viranomaisten kanssa tarkoituksenmukaisista yhteistyömenettelyistä, jotta voidaan varmistaa pysyvä järjestely tietojen antamista varten EKPJ:n sääntöjen ja vaatimusten mukaisesti, ellei samaan tulokseen ole jo päästy kansallisen lainsäädännön perusteella.
2. Mikäli kansallinen keskuspankki ei tämän yhteistyön yhteydessä voi täyttää 2 ja 4 artiklan mukaisia vaatimuksia siitä syystä, että toimivaltainen kansallinen viranomainen ei ole antanut kansalliselle keskuspankille tarvittavia tietoja, EKP ja kansallinen keskuspankki neuvottelevat kyseisen viranomaisen kanssa siitä, millä tavalla tiedot voidaan toimittaa.
6 artikla
Toimitus- ja koodaustapa
Kansalliset keskuspankit ja EKP käyttävät liitteessä III täsmennettyjä standardeja 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tiedon siirtämiseen ja koodaamiseen. Tämä vaatimus ei estä sitä, että varavaihtoehtona tilastotiedot toimitetaan EKP:lle muita keinoja käyttäen sovitulla tavalla.
7 artikla
Laatu
1. EKP ja kansalliset keskuspankit valvovat EKP:lle toimitettavien tietojen laatua ja kehittävät sitä.
2. EKP:n johtokunta esittää vuosittain EKP:n neuvostolle kertomuksen vuosikohtaisten julkisyhteisöjen rahoitustilastojen laadusta.
3. Kertomuksessa käsitellään ainakin tietojen kattavuutta, sitä, missä määrin ne vastaavat asianomaisia määritelmiä, ja korjausten suuruutta.
8 artikla
Poikkeukset
1. EKP:n neuvosto myöntää poikkeuksia kansallisille keskuspankeille, jotka eivät kykene noudattamaan 2 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Myönnetyt poikkeukset on lueteltu liitteessä IV.
2. Kansallinen keskuspankki, jolle on myönnetty poikkeus tietyksi ajanjaksoksi, ilmoittaa EKP:lle vuosittain toimenpiteistä, joita se aikoo toteuttaa raportointivaatimusten täydelliseksi noudattamiseksi.
3. EKP:n neuvosto tutkii poikkeuksia vuosittain.
9 artikla
Yksinkertaistettu muutosmenettely
EKP:n johtokunnalla on oikeus tilastokomiteaa kuultuaan tehdä näiden suuntaviivojen liitteisiin teknisiä muutoksia edellyttäen, etteivät nämä muutokset vaikuta niiden perustana olevaan käsitteelliseen viitekehykseen tai tietojen antamisesta aiheutuvaan rasitteeseen.
10 artikla
Voimaantulo
Nämä suuntaviivat tulevat voimaan kahden päivän kuluttua niiden antamisesta.
11 artikla
Adressaatit
Nämä suuntaviivat on osoitettu rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille.
Annettu Frankfurt am Mainissa 17 päivänä helmikuuta 2005.
EKP:n neuvoston puolesta
EKP:n puheenjohtaja
Jean-Claude TRICHET
(1) EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.
(2) EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1267/2003 (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 1).
(3) EUVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 (EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23).
(4) Julkaistu Euroopan keskuspankin säädösten ja oikeudellisten asiakirjojen julkaisemisesta 10 päivänä marraskuuta 2000 tehdyn päätöksen EKP/2000/12 liitteenä III (EYVL L 55, 24.2.2001, s. 72).
LIITE I
TIEDONANTOVAATIMUKSET
Täydelliset tietosarjat sisältävät tulo- ja menotilastot (taulukot 1A, 1B ja 1 C), alijäämä-/velkaoikaisuja koskevat tilastot (taulukot 2A ja 2B) ja velkatilastot (taulukot 3A ja 3B). Tärkeimmät ryhmät on lihavoitu, muut ryhmät ovat sitä vastoin vähemmän tärkeitä ryhmiä. Osittaiset tietosarjat sisältävät ainakin tulo- ja menotilastojen, alijäämä-/velkaoikaisuja koskevien tilastojen ja velkatilastojen tärkeimmät ryhmät. Ryhmät liittyvät julkisyhteisöjen sektoriin, ellei toisin ilmoiteta.
TULO- JA MENOTILASTOT
Taulukko 1A
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
2 |
Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
3 |
Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
4 |
Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
5 |
Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) |
6 = 1 + 26 |
Tulot yhteensä |
7 = 9 + 31 |
Menot yhteensä |
8 = 21 + 33 |
Juoksevat tulot |
9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
Välittömät verot |
10 |
joista yritysten maksamia |
11 |
joista kotitalouksien maksamia |
12 |
Välilliset verot |
13 |
joista ALV |
14 |
Sosiaaliturvamaksut |
15 |
joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja |
16 |
joista palkansaajien sosiaaliturvamaksuja |
17 |
Muut juoksevat tulot |
18 |
joista korkotuloja |
19 |
Myynnit |
20 |
Juoksevat menot |
21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
Tulonsiirrot |
22 = 23 + 24 + 25 |
Sosiaaliturvamenot |
23 |
Tukipalkkiot |
24 |
Muut tulonsiirtomenot |
25 |
Korkomenot |
26 |
Palkansaajakorvaukset |
27 |
joista palkkoja ja palkkioita |
28 |
Välituotekäyttö |
29 |
Bruttosäästäminen |
30 = 9 – 21 |
Pääomatulot |
31 |
joista pääomaveroja |
32 |
Pääomamenot |
33 = 34 + 35 + 36 |
Investoinnit |
34 |
Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat |
35 |
Maksetut pääomansiirrot |
36 |
Lisätietoerät |
|
Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn (EDP) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
37 |
EDP:hen liittyvät korkomenot |
38 |
UMTS-lisenssien myynnistä saadut tulot |
39 |
Todelliset sosiaaliturvamaksut |
40 |
Rahamääräiset sosiaalietuudet |
41 |
Bruttokansantuote |
42 |
Bruttokansantuote kiintein hinnoin |
43 |
Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin |
44 |
Taulukko 1B
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin |
1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot |
2 |
joista EU:n budjettiin suoritettava ALV |
3 |
Kansainväliseen yhteistyöhön liitt. maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin |
4 |
Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin |
5 |
joista EU:n neljäs oma vara |
6 |
Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin |
7 |
EU:n menot jäsenvaltiossa |
8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot |
9 |
Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille |
10 |
Tulonsiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille |
11 |
Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille |
12 |
Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille |
13 |
Nettotulot EU:n budjetista (nettosaaja +, nettomaksaja –) |
14 = 8 – 1 |
Lisätietoerä |
|
Omien varojen keräämiskustannukset |
15 |
Taulukko 1C
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Kulutusmenot |
1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
Yksilölliset kulutusmenot |
2 |
Kollektiiviset kulutusmenot |
3 |
Palkansaajakorvaukset |
4 = [1A.27] (1) |
Välituotekäyttö |
5 = [1A.29] |
Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot |
6 |
Kiinteän pääoman kuluminen |
7 |
Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot |
8 |
Toimintaylijäämä nettomääräisenä |
9 |
Myynnit |
10 = [1A.20] |
Lisätietoerä |
|
Kulutusmenot kiintein hinnoin |
11 |
ALIJÄÄMÄ-/VELKAOIKAISUJA KOSKEVAT TILASTOT
Taulukko 2A
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) |
1 = [1A.1] |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä |
2 = 1 – 3 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet |
3 = 4 – 15 |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) |
4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet |
5 |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit |
6 |
Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
7 |
Lainoihin kohdistuvat taloustoimet |
8 |
Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet |
9 |
Yksityistämiset |
10 |
Pääomasijoitukset |
11 |
Muut |
12 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet |
13 |
joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
14 |
Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) |
15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet |
16 |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — lyhytaikaiset arvopaperit |
17 |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — pitkäaikaiset arvopaperit |
18 |
Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
19 |
Lainoihin kohdistuvat taloustoimet |
20 |
joista lainoja keskuspankilta |
21 |
Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
22 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) = julkisyhteisöjen lainatarve (GGBR) |
23 = 16 + 17 + 18 + 20 23 = 25 + 26 + 27 23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
24 |
Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
25 |
Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (2) |
26 |
Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
27 |
Muut virrat |
28 = 29 + 32 |
Velan Arvostusvaikutukset |
29 = 30 + 31 |
Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot |
30 |
Muut arvostusvaikutukset — nimellisarvo |
31 |
Muut muutokset velan määrässä |
32 |
Velan muutos |
33 = 23 + 28 33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |
Taulukko 2B
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat |
1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat |
2 |
Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat |
3 |
Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat |
4 |
Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet |
5 |
Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat |
6 |
Sulautettavat taloustoimet |
7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
Sulautettavat taloustoimet — käteisraha ja talletukset |
8 = 2 – [2A.16] |
Sulautettavat taloustoimet — lyhytaikaiset arvopaperit |
9 = 3 – [2A.17] |
Sulautettavat taloustoimet — pitkäaikaiset arvopaperit |
10 = 4 – [2A.18] |
Sulautettavat taloustoimet — lainat |
11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |
VELKATILASTOT
Taulukko 3A
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Velka |
1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 = 7 + 12 = 15 + 16 + 17 = 18 + 19 = 21 + 22 + 24 = 26 + 27 + 28 + 29 |
Velka — käteisraha ja talletukset (velat) |
2 |
Velka — lyhytaikaiset arvopaperit (velat) |
3 |
Velka — pitkäaikaiset arvopaperit (velat) |
4 |
Velka — lainat keskuspankilta (velat) |
5 |
Velka — muut lainat (velat) |
6 |
Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
Keskuspankin hallussa oleva velka |
8 |
Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka |
9 |
Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka |
10 |
Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
11 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
12 = 13 + 14 |
Muualla euroalueella kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
13 |
Euroalueen ulkopuolella olevien hallussa oleva velka |
14 |
Kansallisen valuutan määräinen velka |
15 |
Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka |
16 |
Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräinen velka |
17 |
Lyhytaikainen velka |
18 |
Pitkäaikainen velka |
19 |
josta vaihtuvakorkoista |
20 |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi |
21 |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 mutta enintään 5 vuotta |
22 |
josta vaihtuvakorkoista |
23 |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta |
24 |
josta vaihtuvakorkoista |
25 |
Valtionhallinnon velkaosuus |
26 = [3B.7] – [3B.15] |
Osavaltionhallinnon velkaosuus |
27 = [3B.9] – [3B.16] |
Paikallishallinnon velkaosuus |
28 = [3B.11] – [3B.17] |
Sosiaaliturvarahastojen velkaosuus |
29 = [3B.13] – [3B.18] |
Lisätietoerät |
|
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
30 |
Velka — nollakuponkilainat |
31 |
Taulukko 3B
Ryhmä |
Nro ja lineaarinen suhde |
Velka (sulauttamaton) |
1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
Sulautuserät |
2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14 = 15 + 16 + 17 + 18 |
Sulautuserät — käteisraha ja talletukset |
3 |
Sulautuserät — lyhytaikaiset arvopaperit |
4 |
Sulautuserät — pitkäaikaiset arvopaperit |
5 |
Sulautuserät — lainat |
6 |
Valtion liikkeeseen laskema velka |
7 |
josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
8 |
Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka |
9 |
josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
10 |
Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka |
11 |
josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
12 |
Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka |
13 |
josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
14 |
Lisätietoerät |
|
Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka |
15 |
Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka |
16 |
Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka |
17 |
Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka |
18 |
(1) [x, y] tarkoittaa taulukon x ryhmää nro y.
(2) Ilmoitetaan vuosilta, jotka edeltävät jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon.
LIITE II
METODOLOGISET MÄÄRITELMÄT
1. Metodologiset Viittaukset
Liitteessä I yksilöidyt ryhmät on suurimmaksi osaksi määritelty EKT 95:n liitteessä A ja/tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93. Täydentävät metodologiset määritelmät vahvistetaan näiden suuntaviivojen 1 artiklassa. Sektoreihin ja alasektoreihin liittyvät koodit täsmennetään erikseen seuraavassa taulukossa.
EKT 95:n sektorit ja alasektorit
|
|
Julkiset |
Yksityiset kotimaiset |
Ulkomaalaisomisteiset |
Koko kansantalous |
S.1 |
|
|
|
Yritykset |
S.11 |
S.11001 |
S.11002 |
S.11003 |
Rahoituslaitokset |
S.12 |
|
|
|
Keskuspankki |
S.121 |
|
|
|
Muut rahalaitokset |
S.122 |
S.12201 |
S.12202 |
S.12203 |
Muut rahoituksen välittäjät, pois lukien vakuutuslaitokset ja eläkerahastot |
S.123 |
S.12301 |
S.12302 |
S.12303 |
Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset |
S.124 |
S.12401 |
S.12402 |
S.12403 |
Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot |
S.125 |
S.12501 |
S.12502 |
S.12503 |
Julkisyhteisöt |
S.13 |
|
|
|
Valtionhallinto |
S.1311 |
|
|
|
Osavaltionhallinto |
S.1312 |
|
|
|
Paikallishallinto |
S.1313 |
|
|
|
Sosiaaliturvarahastot |
S.1314 |
|
|
|
Kotitaloudet |
S.14 |
|
|
|
Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt |
S.15 |
|
|
|
Ulkomaat |
S.2 |
|
|
|
EU |
S.21 |
|
|
|
EU:n jäsenvaltiot |
S.211 |
|
|
|
EU:n toimielimet |
S.212 |
|
|
|
Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt |
S.22 |
|
|
|
2. Ryhmien Määritelmä (1)
Taulukko 1A
1. |
Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] on yhtä suuri kuin S.13:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
2. |
Valtionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.2] on yhtä suuri kuin S.1311:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
3. |
Osavaltionhallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.3] on yhtä suuri kuin S.1312:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
4. |
Paikallishallinnon alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.4] on yhtä suuri kuin S.1313:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
5. |
Sosiaaliturvarahastojen alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.5] on yhtä suuri kuin S.1314:n nettoluotonanto (+)/-otto (–) (B.9). |
6. |
Perusalijäämä (–) tai -ylijäämä (+) [1A.6] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.1] plus korkomenot [1A.26]. |
7. |
Tulot yhteensä [1A.7] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] plus pääomatulot [1A.31]. |
8. |
Menot yhteensä [1A.8] on yhtä suuri kuin juoksevat menot [1A.21] plus pääomamenot [1A.33]. |
9. |
Juoksevat tulot [1A.9] on yhtä suuri kuin välittömät verot [1A.10] plus välilliset verot [1A.13] plus sosiaaliturvamaksut [1A.15] plus muut juoksevat tulot [1A.18] plus myynnit [1A.20]. |
10. |
Välittömät verot [1A.10] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), jotka kirjataan S.13:n resursseihin. |
11. |
Välittömät verot, joista yritysten maksamia [1A.11], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.11:n ja S.12:n käyttöön. |
12. |
Välittömät verot, joista kotitalouksien maksamia [1A.12], on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.14:n käyttöön. |
13. |
Välilliset verot [1A.13] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2]. |
14. |
Välilliset verot, joista ALV [1A.14] on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.13:n ja S.212:n resursseihin. |
15. |
Sosiaaliturvamaksut [1A.15] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamaksut (D.61) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
16. |
Sosiaaliturvamaksut, joista työnantajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.16], on yhtä suuri kuin työnantajan todelliset sosiaaliturvamaksut (D.6111) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
17. |
Sosiaaliturvamaksut, joista palkansaajien todellisia sosiaaliturvamaksuja [1A.17], on yhtä suuri kuin palkansaajan sosiaaliturvamaksut (D.6112) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
18. |
Muut juoksevat tulot [1A.18] on yhtä suuri kuin omaisuustulot (D.4), vahinkovakuutuskorvaukset (D.72), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin, lukuun ottamatta S.13:n korkoja (D.41), jotka kuuluvat myös S.13:n käyttöön, plus muut tuotantotukipalkkiot (D.39), jotka kuuluvat S.13:n käyttöön miinus tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] plus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat positiivisia. |
19. |
Muut juoksevat tulot, joista korkotuloja [1A.19], on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n resursseihin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n käyttöön. |
20. |
Myynnit [1A.20] on yhtä suuri kuin markkinatuotos (P.11) plus tuotos omaan loppukäyttöön (P.12) plus muuhun markkinattomaan tuotokseen liittyvät maksut (P.131) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
21. |
Juoksevat menot [1A.21] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot [1A.22] plus korkomenot [1A.26] plus palkansaajakorvaukset [1A.27] plus välituotekäyttö [1A.29]. |
22. |
Tulonsiirrot [1A.22] on yhtä suuri kuin sosiaaliturvamenot [1A.23] plus tukipalkkiot [1A.24] plus muut tulonsiirtomenot [1A.25]. |
23. |
Sosiaaliturvamenot [1A.23] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) plus markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13:n käyttöön plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja S.15:n resursseihin. |
24. |
Tukipalkkiot [1A.24] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.13:n resursseihin plus EU budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] maassa asuville. |
25. |
Muut tulonsiirtomenot [1A.25] on yhtä suuri kuin tulo-, varallisuus- ym. juoksevat verot (D.5), muut tuotantoverot (D.29), omaisuustulot (D.4), paitsi korot (D.41), vahinkovakuutusmaksut, netto (D.71), tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.13:n käyttöön, ja muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.15:n resursseihin, miinus tulonsiirrot (D.74 ja D.75) julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4 ja 1B.5] miinus nettotulot EU:n budjetista [1B.14], mikäli ne ovat negatiivisia. |
26. |
Korkomenot [1A.26] on yhtä suuri kuin korot (D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
27. |
Palkansaajakorvaukset [1A.27] on yhtä suuri kuin palkansaajakorvaukset (D.1) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
28. |
Palkansaajakorvaukset, joista palkkoja ja palkkioita [1A.28], on yhtä suuri kuin palkat ja palkkiot (D.11) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
29. |
Välituotekäyttö [1A.29] on yhtä suuri kuin välituotekäyttö (P.2) kirjattuna S.13:n käyttöön. |
30. |
Bruttosäästäminen [1A.30] on yhtä suuri kuin juoksevat tulot [1A.9] miinus juoksevat menot [1A.21]. |
31. |
Pääomatulot [1A.31] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n maksettaviin pääomansiirtoihin, miinus pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12]. |
32. |
Pääomatulot, joista pääomaveroja [1A.32], on yhtä suuri kuin pääomaverot (D.91) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
33. |
Pääomamenot [1A.33] on yhtä suuri kuin investoinnit [1A.34] plus muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] plus maksetut pääomansiirrot [1A.36]. |
34. |
Investoinnit [1A.34] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin. |
35. |
Muut muun kuin rahoitusomaisuuden nettohankinnat [1A.35] on yhtä suuri kuin varastojen muutos (P.52), arvoesineiden hankinnat miinus vähennykset (P.53) ja valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen hankinnat miinus vähennykset (K.2) kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
36. |
Maksetut pääomansiirrot [1A.36] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n saamiin pääomansiirtoihin, plus pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] miinus pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7]. |
37. |
EDP:hen (liiallisia alijäämiä koskeva menettely) liittyvä alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [1A.37] on yhtä suuri kuin S.13:n EDP:hen liittyvä nettoluotonanto (+)/-otto (–) (EDP B.9). |
38. |
EDP:hen liittyvät korkomenot [1A.38] on yhtä suuri kuin EDP:hen liittyvät korot (EDP D.41) kirjattuina S.13:n käyttöön ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n resursseihin. |
39. |
UMTS (yleismaailmallinen matkaviestintäjärjestelmä) -lisenssien myynnistä saadut tulot [1A.39] on yhtä suuri kuin kolmannen sukupolven matkapuhelinlupien myynnistä saadut tulot kirjattuina käytettävissä oleviin muihin kuin rahoitusvaroihin matkapuhelinlupien jakamista koskevan Eurostatin päätöksen mukaisesti. |
40. |
Todelliset sosiaaliturvamaksut [1A.40] on yhtä suuri kuin todelliset sosiaaliturvamaksut (D.611) kirjattuina S.13:n resursseihin. |
41. |
Rahamääräiset sosiaalietuudet [1A.41] on yhtä suuri kuin rahamääräiset sosiaalietuudet (D.62) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
42. |
Bruttokansantuote [1A.42] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) markkinahinnoin. |
43. |
Bruttokansantuote kiintein hinnoin [1A.43] on yhtä suuri kuin bruttokansantuote (B.1*g) kiintein hinnoin. |
44. |
Julkisyhteisöjen investoinnit kiintein hinnoin [1A.44] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman bruttomuodostus (P.51) kirjattuna S.13:n saamisten muutoksiin kiintein hinnoin. |
Taulukko 1B
1. |
Jäsenvaltion maksut EU:n budjettiin [1B.1] on yhtä suuri kuin EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot plus tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.4] plus muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.5], plus pääomansiirrot (D.9), jotka julkisyhteisöt suorittavat EU:n budjettiin [1B.7]. |
2. |
EU:n budjettiin suoritettavat välilliset verot [1B.2] on yhtä suuri kuin tuotannon ja tuonnin verot (D.2) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
3. |
Välilliset verot, joista EU:n budjettiin suoritettava ALV [1B.3], on yhtä suuri kuin arvonlisäveron tyyppiset verot (D.211) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
4. |
Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät maksut julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.4] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
5. |
Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.5] on yhtä suuri kuin muut sekalaiset tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
6. |
Sekalaiset tulonsiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin, joista EU:n neljäs oma vara [1B.6], on yhtä suuri kuin BKTL-pohjainen neljäs oma vara (EKT 95, 4.138 kohta) kirjattuna muihin sekalaisiin tulonsiirtoihin (D.75) S.212:n resursseihin ja S.13:n käyttöön. |
7. |
Pääomansiirrot julkisyhteisöiltä EU:n budjettiin [1B.7] on yhtä suuri kuin pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamiin pääomansiirtoihin. |
8. |
EU:n menot jäsenvaltiossa [1B.8] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3), jotka maksetaan EU:n budjetista [1B.9], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10], plus muut tulonsiirrot (D.7), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12], plus pääomansiirrot (D.9), jotka maksetaan EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13]. |
9. |
EU:n budjetista maksettavat tukipalkkiot [1B.9] on yhtä suuri kuin tukipalkkiot (D.3) kirjattuina S.212:n resursseihin. |
10. |
Tulonsiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.10] on yhtä suuri kuin tulonsiirrot kansainväliseen yhteistyöhön (D.74) ja muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.13:n resursseihin ja S.212:n käyttöön. |
11. |
Tulonsiirrot EU budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.11] on yhtä suuri kuin muut tulonsiirrot (D.75) kirjattuina S.212:n käyttöön ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n resursseihin. |
12. |
Pääomansiirrot EU:n budjetista julkisyhteisöille [1B.12] on yhtä suuri kuin saadut pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.212:n saamisten muutoksiin. |
13. |
Pääomansiirrot EU:n budjetista muille kuin julkisyhteisöille [1B.13] on yhtä suuri kuin maksettavat pääomansiirrot (D.9) kirjattuina S.212:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
14. |
Nettotulot EU:n budjetista [1B.14] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista plus muiden kuin julkisyhteisöjen nettotulot EU:n budjetista. |
15. |
Omien varojen keräämiskustannukset [1B.15] on yhtä suuri kuin se osuus S.13:n resursseihin kirjattavasta markkinatuotoksesta (P.11), joka on EU:n budjetista suoritettavia omien varojen keräämiskustannuksia. |
Taulukko 1C
1. |
Kulutusmenot [1C.1] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
2. |
Yksilölliset kulutusmenot [1C.2] on yhtä suuri kuin yksilölliset kulutusmenot (P.31) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
3. |
Kollektiiviset kulutusmenot [1C.3] on yhtä suuri kuin kollektiiviset kulutusmenot (P.32) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
4. |
Palkansaajakorvaukset [1C.4] on yhtä suuri kuin [1A.27]. |
5. |
Välituotekäyttö [1C.5] on yhtä suuri kuin [1A.29]. |
6. |
Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot [1C.6] on yhtä suuri kuin markkinatuottajien kotitalouksille toimittamiin tuotteisiin liittyviä menoja koskevat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot (D.6311 + D.63121 + D.63131) kirjattuina S.13 käyttöön. |
7. |
Kiinteän pääoman kuluminen [1C.7] on yhtä suuri kuin kiinteän pääoman kuluttaminen (K.1) kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
8. |
Maksetut tuotannon verot miinus saadut tukipalkkiot [1C.8] on yhtä suuri kuin muut tuotantoverot (D.29) kirjattuina S.13:n käyttöön miinus muut tuotantotukipalkkiot (D.39) kirjattuina S.13:n käyttöön. |
9. |
Toimintaylijäämä nettomääräisenä [1C.9] on yhtä suuri kuin S.13:n toimintaylijäämä, netto (B.2n). |
10. |
Myynnit [1C.10] on yhtä suuri kuin [1A.20]. |
11. |
Kulutusmenot kiintein hinnoin [1C.11] on yhtä suuri kuin kulutusmenot (P.3) kirjattuina S.13:n käyttöön kiintein hinnoin. |
Taulukko 2A
1. |
Alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] on yhtä suuri kuin [1A.1]. |
2. |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä [2A.2] on yhtä suuri kuin alijäämä (–) tai ylijäämä (+) [2A.1] miinus rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3]. |
3. |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet [2A.3] on yhtä suuri kuin rahoitusvarojen [2A.4] nettohankintoihin kohdistuvat taloustoimet miinus velkoihin kohdistuvien taloustoimien [2A.15] nettomuutokset. |
4. |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.4] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.5], muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet (F.33) [2A.6], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.7], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.8], osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.5) [2A.9] ja muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13], kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
5. |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.5] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
6. |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — pitkä- ja lyhytaikaiset arvopaperit (saamiset) [2A.6] on yhtä suuri kuin muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten (F.33) nettohankinnat, kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
7. |
Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.7] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettomaksut kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
8. |
Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (saamiset) [2A.8] on yhtä suuri kuin julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat uudet lainat (F.4) miinus valtiolle suoritetut lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
9. |
Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet [2A.9] on yhtä suuri kuin osakkeiden ja osuuksien (F.5) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin. |
10. |
Yksityistämistulot (netto) [2A.10] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita suoritetaan S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä (EKT 95, 2.26 kohta) (2); tällaiset taloustoimet voi suorittaa S.13 suoraan velallisyksikön kanssa tai toisen velkojayksikön kanssa. |
11. |
Pääomasijoitukset (netto) [2A.11] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n tai S.12:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 suorittaa suoraan velallisyksikön kanssa. |
12. |
Muut [2A.12] on yhtä suuri kuin sellaiset osakkeisiin ja osuuksiin (F.5) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja S.11:n, S.12:n tai S.14:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin, joita ei suoriteta S.13:n luovuttaessa tai hankkiessa määräysvallan velallisyksiköstä ja joita S.13 ei suorita suoraan velallisyksikön kanssa vaan toisen velkojayksikön kanssa. |
13. |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet [2A.13] on yhtä suuri kuin monetaarisen kullan ja erityisten nosto-oikeuksien (F.1) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin, vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) ja muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettohankinnat kirjattuina S.13:n saamisten muutoksiin ja kaikkien sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja netto-arvon muutoksiin. |
14. |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet joista kertyneet verot miinus saadut verot [2A.14] on yhtä suuri kuin se osa muista saamisista ja veloista (F.7 saamiset), joka liittyy D2:een, D5:een, D6:een ja D91:een kirjattuihin veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin, miinus tosiasiallisesti kannetut verot, kirjattuina S:13:n saamisten muutoksiin ja kakkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
15. |
Velkoihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.15] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (F.2) [2A.16], lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.331) [2A.17], pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (F.332) [2A.18], johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (F.34) [2A.19], lainoihin kohdistuvat taloustoimet (F.4) [2A.20] ja muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22], kirjattuna S13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
16. |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.16] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) nettohankinnat kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
17. |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [2A.17] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuoden (F.331), kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
18. |
Muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin kohdistuvat taloustoimet — pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [2A.18] on yhtä suuri kuin sellaisten muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten nettohankinnat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden (F.332), kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreisen paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
19. |
Johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.19] on yhtä suuri kuin johdannaisiin (F.34) liittyvät nettotulot kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
20. |
Lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) [2A.20] on yhtä suuri kuin uudet otetut lainat (F.4) miinus olemassa olevian lainojen lyhennykset kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
21. |
Lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21]on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13.n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä S.121:n saamisten muutoksiin. |
22. |
Muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet [2A.22] on yhtä suuri kuin vakuutusteknisen vastuuvelan (F.6) sekä muiden saamisten ja velkojen (F.7) nettolainanotto kirjattuna S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin sekä kaikkien muiden sektoreiden paitsi S.13:n saamisten muutoksiin. |
23. |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautettu) [2A.23] on yhtä suuri kuin käteisrahan ja talletusten (F.2) [2A.16], muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja johdannaisten [2A.17, 2A.18] (F.33) ja lainojen (F.4) [2A.20] nettoluotonotto. Sitä kutsutaan myös julkisyhteisöjen lainatarpeeksi (general government borrowing requirement (GGBR)). |
24. |
Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.24] on yhtä suuri kuin sellaisten velkaistrumenttien [2A.23] nettolainanotto, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden. |
25. |
Kansallisen valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.25] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien [2A.23], jotka ovat jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisiä, nettolainanotto. |
26. |
Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.26] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien [2A.23], jotka ovat ecumääräisiä, nettolainanotto plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon euromääräisinä olleet velkainstrumentit plus ennen jäsenvaltion osallistumista rahaliittoon jäsenvaltion laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräisinä olleet velkainstrumentit. Siihen ei sisälly kansallista valuuttaa. |
27. |
Rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan määräisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.27] on yhtä suuri kuin sellaisten velkainstrumenttien nettolainanotto, jotka eivät kuulu ryhmiin [2A.25] tai [2A.26]. |
28. |
Muut virrat [2A.28] on yhtä suuri kuin velan arvostusvaikutukset [2A.29] plus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
29. |
Velan arvostusvaikutukset [2A.29] on yhtä suuri kuin ulkomaisen valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] plus muut arvostusvaikutukset — nimellisarvo [2A.31]. |
30. |
Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] nimelliset hallussapitovoitot ja -tappiot (K.11), kun velan arvo muuttuu kansalliseen valuuttaan vaihtamisen yhteydessä valuuttakurssien muutosten vuoksi. |
31. |
Muut arvostusmuutokset — nimellisarvo [2A.31] on yhtä suuri kuin velan muutos [2.33], miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet [2A.23], miinus valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot [2A.30], miinus muut muutokset velan määrässä [2A.32]. |
32. |
Muut muutokset velan määrässä [2A.32] on yhtä suuri kuin muut sellaisten velkojen määrän muutokset (K.7, K.8, K.10 ja K.12), jotka luokitellaan joko käteisrahaan ja talletuksiin (AF.2), muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (AF.33) tai lainoihin (AF.4) ja jotka eivät ole S.13:n saamisia. |
33. |
Velan muutos [2A.33] on yhtä suuri kuin velka [3A.1] vuonna t miinus velka [3A.1] vuonna t-1. |
Taulukko 2B
1. |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat [2B.1] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.2] plus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.3] plus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.4] plus keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] plus muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.6]. |
2. |
Käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.2] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin (F.2) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
3. |
Lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.3] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuoden, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
4. |
Pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.4] on yhtä suuri kuin sellaisiin muihin arvopapereihin kuin osakkeisiin ja johdannaisiin (F.33) kohdistuvat taloustoimet, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden, kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin. |
5. |
Keskuspankilta saatuihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet [2B.5] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja S.121:n saamisten muutoksiin. |
6. |
Muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.6] on yhtä suuri kuin lainoihin (F.4) kohdistuvat taloustoimet kirjattuina S.13:n velkojen ja nettoarvon muutoksiin ja kaikkien muiden sektorien paitsi S.121:n saamisten muutoksiin. |
7. |
Sulautettavat taloustoimet [2B.7] on yhtä suuri kuin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat [2B.1] miinus velkainstrumentteihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet [2A.23]. |
8. |
Sulautettavat taloustoimet — käteisraha ja talletukset [2B.8] on yhtä suuri kuin käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.2] miinus käteisrahaan ja talletuksiin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.16]. |
9. |
Sulautettavat taloustoimet — lyhytaikaiset arvopaperit [2B.9] on yhtä suuri kuin lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.3] miinus lyhytaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.17]. |
10. |
Sulautettavat taloustoimet — pitkäaikaiset arvopaperit [2B.10] on yhtä suuri kuin pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.4] miinus pitkäaikaisiin arvopapereihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.18]. |
11. |
Sulautettavat taloustoimet — lainat [2B.11] on yhtä suuri kuin muihin lainoihin kohdistuvat taloustoimet (velat) — sulauttamattomat [2B.6] miinus muihin lainoihin kohdistuvat sulautetut taloustoimet (velat) [2A.20] miinus lainoihin keskuspankilta kohdistuvat taloustoimet [2A.21]. |
Taulukko 3A
1. |
Velka [3A.1] on yhtä suuri kuin velka sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EY) N:o 3605/93. |
2. |
Velka — käteisraha ja talletukset (velat) [3A.2] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (AF.2). |
3. |
Velka — lyhytaikaiset arvopaperit (velat) [3A.3] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuoden. |
4. |
Velka — pitkäaikaiset arvopaperit (velat) [3A.4] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (AF.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden. |
5. |
Velka — lainat keskuspankilta (velat) [3A.5] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka muodostaa S.121:n saamisen. |
6. |
Velka — muut lainat (velat) [3A.6] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa lainojen instrumentissa (AF.4), joka ei muodosta S.121:n saamista. |
7. |
Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.7] on yhtä suuri kuin keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8], muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9], muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] ja muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11]. |
8. |
Keskuspankin hallussa oleva velka [3A.8] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.121:n saamisen. |
9. |
Muiden rahalaitosten hallussa oleva velka [3A.9] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.122:n saamisen. |
10. |
Muiden rahoituslaitosten hallussa oleva velka [3A.10] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.123:n, S.124:n tai S.125:n saamisen. |
11. |
Muiden jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.11] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.11:n, S.14:n tai S.15:n saamisen. |
12. |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka [3A.12] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen. |
13. |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka euroalueella [3A.13] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen ja on muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa euroalueella. |
14. |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka euroalueen ulkopuolella [3A.14] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka muodostaa S.2:n saamisen ja on muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa euroalueella. |
15. |
Kansallisen valuutan määräinen velka [3A.15] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka on jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä olevan rahayksikön määräistä. |
16. |
Rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan määräinen velka [3A.16] on yhtä suuri kuin — jäsenvaltion liittymistä rahaliittoon edeltävä — velan [3A.1] se osa, joka on jossain rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa laillisena maksuvälineenä käytettävän rahayksikön määräistä (lukuun ottamatta kansallista valuuttaa [3A.15]), plus ecun tai euron määräinen velka. |
17. |
Rahaliiton osallistumattomanvieraan valuutan määräinen velka [3A.17] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, joka ei kuulu ryhmiin [3A.15] tai [3A.16]. |
18. |
Lyhytaikainen velka [3A.18] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuoden. |
19. |
Pitkäaikainen velka [3A.19] on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden. |
20. |
Pitkäaikainen velka, joista vaihtuvakorkoista [3A.20], on yhtä suuri kuin pitkäaikaisen velan [3A.19] se osa, joka on vaihtuvakorkoista. |
21. |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi [3A.21], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi. |
22. |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuotta [3A.22], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuotta. |
23. |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuotta, joista vaihtuvakorkoista [3A.23], on yhtä suuri kuin velan [3A.1], jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuotta [3A.22], se osa, joka on vaihtuvakorkoista. |
24. |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.24], on yhtä suuri kuin velan [3A.1] se osa, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta. |
25. |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta, joista vaihtuvakorkoista [3A.25], on yhtä suuri kuin velan, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 5 vuotta [3A.24], se osa, joka on vaihtuvakorkoista. |
26. |
Valtionhallinnon velkaosuus [3A.26] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, miinus S.1311:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1311:n velkaa [3B.15]. |
27. |
Osavaltionhallinnon velkaosuus [3A.27] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia miinus S.1312:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1312:n velkaa [3B.16]. |
28. |
Paikallishallinnon velkaosuus [3A.28] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia miinus S.1313:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1313:n velkaa [3B.17]. |
29. |
Sosialiturvarahastojen velkaosuus [3A.29] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia miinus S.1314:n saamiset, jotka ovat S.13:n paitsi S.1314:n velkaa [3B.18]. |
30. |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo [3A.30] on yhtä suuri kuin keskimääräinen jäljellä oleva maturiteetti kantatiedoilla painotettuna, ilmaistu vuosina. |
31. |
Velka — nollakuponkilainat [3A.31] on yhtä suuri kuin nollakuponkilainojen eli joukkolainojen, joihin ei liity kuponkimaksuja, muodossa olevan velan [3A.1] se osa, jonka korko perustuu lunastushinnan ja liikkeeseenlaskuhinnan väliseen eroon. |
Taulukko 3B
1. |
Velka — konsolidoimaton [3B.1] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, mukaan lukien velka, joka on S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
2. |
Sulautuserät [3B.2] on yhtä suuri kuin S.13:n velka, joka on samalla S.13:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
3. |
Sulautuserät — käteisraha ja talletukset [3B.3] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] osa käteisrahan ja talletusten instrumentissa (F.2). |
4. |
Sulautuserät — lyhytaikaiset arvopaperit [3B.4] on yhtä suuri kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on enintään 1 vuoden. |
5. |
Sulautuserät — pitkäaikaiset arvopaperit [3B.5] ovat yhtä suuret kuin sulautuserien [3B.2] se osa muiden arvopaperien kuin osakkeiden ja johdannaisten instrumentissa (F.33), jonka alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuoden. |
6. |
Sulautuserät — lainat [3B.6] ovat yhtä suuret kuin sulautuserien [3B.2] osa lainojen instrumentissa (F.4). |
7. |
Valtion liikkeeseen laskema velka [3B.7] on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka ei ole S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
8. |
Valtion liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.8], on yhtä suuri kuin S.1311:n velka, joka on S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
9. |
Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.9] on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, joka ei ole S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
10. |
Osavaltionhallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.10], on yhtä suuri kuin S.1312:n velka, jotka on S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
11. |
Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka [3B.11] on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka ei ole S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
12. |
Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.12], on yhtä suuri kuin S.1313:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
13. |
Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka [3B.13] on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka ei ole S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
14. |
Sosiaaliturvarahastojen liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa [3B.14], on yhtä suuri kuin S.1314:n velka, joka on S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
15. |
Valtionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen akasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.15] on yhtä suuri kuin S.1312:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1311:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
16. |
Osavaltionhallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.16] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1313:n tai S.1314:n velka, joka on S.1312:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
17. |
Paikallishallinnon hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien yksiköiden liikkeeseen laskema velka [3B.17] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1314:n velka, joka on S.1313:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
18. |
Sosiaaliturvarahastojen hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka [3B.18] on yhtä suuri kuin S.1311:n, S.1312:n tai S.1313:n velka, joka on S.1314:n saamisia, samoissa instrumenteissa kuin velka [3A.1]. |
(1) [x.y] tarkoittaa taulukon x ryhmää y.
(2) Mikä johtaa velallisyksikön uudelleenluokitteluun alasektorilta S.11001 tai S.12x01 alasektorille S.11002/3 tai S.12x02/3 tai päinvastoin.
LIITE III
TOIMITUS- JA KOODAUSVAATIMUKSET
Kansalliset keskuspankit ja EKP käyttävät 2 ja 3 artiklan mukaiseen tilastotietojen sähköiseen siirtämiseen EKPJ:n toimittamaa järjestelmää, joka toimii ESCB-Net -televiestintäverkossa. Tilastotietojen vaihtoa varten on kehitetty tilastosanomamuoto ”GESMES/TS”. Jokainen aikasarja koodataan seuraavassa esitettyä julkisyhteisöjen rahoitustilastojen sarjaperhettä käyttämällä.
Julkisyhteisöjen rahoitustilastojen sarjaperhe
Numero |
Nimi |
Kuvaus |
Koodiluettelo |
1 |
Frekvenssi |
Ilmoitettavien aikasarjojen frekvenssi |
CL_FREQ |
2 |
Viitealue |
Tiedonantajamaan tai aggregaatin aakkosnumeerinen 2-merkkinen ISO-maatunnus |
CL_AREA_EE |
3 |
Oikaisutunnus |
Tämä muuttuja kuvaa, onko aikasarjoihin tehty joitain oikaisuja, kuten kausivaihteluun ja/tai pankkipäivien määrään liittyviä oikaisuja |
CL_ADJUSTMENT |
4 |
Käyttö tai velkoja-/saamissektori |
Sektori, jolle ryhmä on saamisten käyttö/muutos |
CL_SECTOR_ESA |
5 |
Erä |
Aikasarjan ryhmä |
CL_GOVNT_ITEM_ESA |
6 |
Resurssi tai velallis-/velkasektori |
Sektori, jolle ryhmä on resurssi/velkojen ja nettoarvon muutos |
CL_SECTOR_ESA |
7 |
Arvostus |
Käytetty arvostusmenetelmä |
CL_GOVNT_VALUATION |
8 |
Sarjan yksikkö |
Ilmoitetun ryhmän yksikkö ja muita ominaisuuksia |
CL_GOVNT_ST_SUFFIX |
LIITE IV
LIITTEEN I TAULUKOISSA 1A–3B LUETELTUIHIN AIKASARJOIHIN LIITTYVÄT POIKKEUKSET
1. Tämänhetkiset tiedot (1)
Taulukko/rivi |
Aikasarjan kuvaus |
Ensimmäinen toimituspvä |
BELGIA |
||
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
Syyskuu 2006 |
3A.23, 25 |
Vaihtuvakorkoinen velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
|
SAKSA |
||
2A.7, 19 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
Syyskuu 2006 |
2A.13, 22 |
Muihin rahoitusvaroihin ja muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
|
2A.30 |
Valuutan hallussapitovoitot ja -tappiot |
|
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
|
3A.23, 25 |
Vaihtuvakorkoinen velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
KREIKKA |
||
1A.11, 12 |
Välittömät verot, erittely |
Syyskuu 2006 |
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
|
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
|
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
|
ESPANJA |
||
2A.7, 19 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
Syyskuu 2006 |
RANSKA |
||
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
Syyskuu 2006 |
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
|
3A.16 |
Velka, erittely rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan mukaan |
|
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
|
3A.21, 22, 23, 24, 25 |
Velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3B.8, 12, 14 |
Julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka, joka on muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
|
3B.15, 17, 18 |
Hallussa oleva julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka, erittely |
|
IRLANTI |
||
2A.7, 19 |
Muihin rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
Syyskuu 2006 |
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
|
2A.13, 22 |
Muihin rahoitusvaroihin ja muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
|
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
|
2B.1, 2, 3, 4, 5, 6 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat ja erittely instrumenteittain |
|
2B.7, 8, 9, 10, 11 |
Sulautettavat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
|
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
|
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
|
3A.23, 25 |
Vaihtuvakorkoinen velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3A.31 |
Velka — nollakuponkilainat |
|
3B.3, 4, 5, 6 |
Sulautuserät, erittely instrumenteittain |
|
3B.15, 17, 18 |
Hallussa oleva julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka ja erittely |
|
ITALIA |
||
1A.23 |
Sosiaaliturvamenot |
Syyskuu 2006 |
2A.7, 19 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
|
2A.13, 22 |
Muihin rahoitusvaroihin ja muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
|
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
|
LUXEMBURG |
||
2A.2 |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä |
Syyskuu 2006 |
2A.3 |
Rahoitusvaroihin ja -velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet |
|
2A.11, 12 |
Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet, erittely |
|
2A.7, 19 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
|
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
|
2A.13, 22 |
Muihin rahoitusvaroihin ja muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
|
2A.29, 30, 31 |
Velan arvostusvaikutukset ja erittely |
|
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
|
3A.7, 9, 10, 11 |
Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
|
3A.12, 13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
|
3A.21, 22, 23, 24, 25 |
Velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
|
3A.31 |
Velka — nollakuponkilainat |
|
ALANKOMAAT |
||
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
Syyskuu 2006 |
ITÄVALTA |
||
2A.10, 11, 12 |
Osakkeisiin ja osuuksiin kohdistuvat taloustoimet, erittely |
Syyskuu 2006 |
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
|
2A.25, 26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely valuutoittain |
|
2A.29, 30, 31 |
Velan arvostusvaikutukset ja erittely |
|
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
|
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
|
3A.15, 16, 17 |
Velka, erittely valuutoittain |
|
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
|
3A.21, 22, 23, 24, 25 |
Velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
|
3A.31 |
Velka — nollakuponkilainat |
|
3B.3, 4, 5, 6 |
Sulautuserät, erittely instrumenteittain |
|
PORTUGALI |
||
1C.2, 3 |
Yksilölliset ja kollektiiviset kulutusmenot |
Syyskuu 2006 |
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
|
3A.21, 22, 23, 24, 25 |
Velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
|
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
|
SUOMI |
||
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
Syyskuu 2006 |
2. Taustatiedot (2)
Taulukko/rivi |
Aikasarjan kuvaus |
Ajanjakso |
Ensimmäinen toimituspvä |
BELGIA |
|||
2A.26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely vieraan valuutan mukaan |
1991–1996 |
Syyskuu 2006 |
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka, erittely |
1991–1997 |
Syyskuu 2006 |
SAKSA |
|||
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
1991–1998 |
Syyskuu 2006 |
KREIKKA |
|||
1A.16, 17 |
Sosiaaliturvamaksut, erittely |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
1A.40 |
Todelliset sosiaaliturvamaksut |
||
1A.41 |
Rahamääräiset sosiaalietuudet |
||
1C.2, 3 |
Yksilölliset ja kollektiiviset kulutusmenot |
||
1C.6 |
Markkinatuottajien kautta suoritettavat luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot |
||
2A.7, 19 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat taloustoimet, joista johdannaisiin kohdistuvat taloustoimet |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2A.13, 22 |
Muihin rahoitusvaroihin ja muihin velkoihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely vieraan valuutan mukaan |
1991–2000 |
Syyskuu 2006 |
3A.20 |
Pitkäaikainen velka, josta vaihtuvakorkoista |
1991–1997 |
Syyskuu 2006 |
3A.21, 22, 23, 24, 25 |
Velka, erittely jäljellä olevan maturiteetin mukaan |
||
RANSKA |
|||
2A.2 |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2A.3 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet |
||
2A.4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
||
2A.15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 |
Velkaan kohdistuvat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
||
2A.23 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.24 |
Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.25, 26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely valuutoittain |
||
2A.29, 30, 31 |
Velan arvostusvaikutukset ja erittely |
||
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
||
2A.33 |
Velan muutos |
||
2B.1, 2, 3, 4, 5, 6 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat, erittely instrumenteittain |
||
2B.7, 8, 9, 10, 11 |
Sulautettavat taloustoimet, erittely instrumenteittain |
||
3A.1, 2, 3, 4, 5, 6 |
Velka, erittely instrumenteittain |
||
3A.7, 8, 9, 10, 11 |
Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
||
3A.12 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
||
3A.15, 17 |
Velka, erittely kansallisen ja rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan mukaan |
1991–2002 |
Syyskuu 2006 |
3A.18, 19 |
Velka, erittely alkuperäisen maturiteetin mukaan |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
3A.26, 27, 28, 29 |
Velka (sulautettu), erittely liikkeeseenlaskijan mukaan |
||
3A.30 |
Velan jäljellä olevan maturiteetin keskiarvo |
||
3A.31 |
Velka — nollakuponkilainat |
||
3B.1 |
Velka (sulauttamaton) |
||
3B.2, 3, 4, 5, 6 |
Sulautuserät, erittely instrumenteittain |
||
3B.7, 11, 13 |
Julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka ja erittely |
||
IRLANTI |
|||
2A.4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
1991–1997 |
Syyskuu 2006 |
3B.1, 2 |
Velka (sulauttamaton) ja sulautuserät |
1991–1992 |
Syyskuu 2006 |
3B.8 |
Valtion liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
||
3B.12 |
Paikallishallinnon liikkeeseen laskema velka, josta muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
||
ITALIA |
|||
2A.14 |
Muihin rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, joista kertyneet verot miinus saadut verotulot |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2A.26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely vieraan valuutan mukaan |
1991–1998 |
Syyskuu 2006 |
LUXEMBURG |
|||
2A.25, 26, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely valuutan mukaan |
1991–1995 |
Syyskuu 2006 |
ALANKOMAAT |
|||
3A.21 |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
3A.22 |
Velka, jonka jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuotta |
||
ITÄVALTA |
|||
2A.2 |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä |
1991–1999 |
Syyskuu 2006 |
2A.3 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet |
||
2A.4, 5, 6, 7, 8, 9, 13 |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, ja erittely instrumenteittain |
||
2A.15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 |
Velkaan kohdistuvat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
||
2A.23 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet (sulautetut) |
||
2A.24 |
Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
||
2B.1, 2, 3, 4, 5, 6 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat, erittely instrumenteittain |
||
2B.7, 8, 9, 10, 11 |
Sulautettavat taloustoimet. erittely instrumenteittain |
||
3A.7, 8, 9, 10, 11 |
Jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
3A.12 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka |
||
3A.18, 19 |
Velka, erittely alkuperäisen maturiteetin mukaan |
||
PORTUGALI |
|||
2A.2 |
Oikaisu rahoitustilien ja muiden kuin rahoitustilien välillä |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2A.3 |
Rahoitusvaroihin ja velkoihin kohdistuvat nettotaloustoimet |
||
2A.4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 |
Rahoitusvaroihin kohdistuvat taloustoimet, erittely instrumenteittain |
||
2A.15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 |
Velkaan kohdistuvat taloustoimet ja erittely instrumenteittain |
||
2A.23 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.24 |
Pitkäaikaisiin velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet |
||
2A.25, 27 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely kansallisen ja rahaliittoon osallistumattoman vieraan valuutan mukaan |
||
2A.26 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet, erittely rahaliittoon osallistuvan vieraan valuutan mukaan |
1991–1998 |
Syyskuu 2006 |
2A.29, 30, 31 |
Velan arvostusvaikutukset ja erittely |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2A.32 |
Muut muutokset velan määrässä |
||
2A.33 |
Velan muutos |
1991–1993 |
Syyskuu 2006 |
2B.1, 2, 3, 4, 5, 6 |
Velkainstrumentteihin kohdistuvat taloustoimet — sulauttamattomat ja erittely instrumenteittain |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
2B.7, 8, 9, 10, 11 |
Sulautettavat taloustoimet, erittely instrumenteittain |
||
3A.13, 14 |
Muiden kuin jäsenvaltiossa olevien hallussa oleva velka ja erittely |
1991–1995 |
Syyskuu 2006 |
3A.15, 16, 17 |
Velka, erittely valuutoittain |
||
3B.1 |
Velka (sulauttamaton) |
1991–1994 |
Syyskuu 2006 |
3B.2, 3, 4, 5, 6 |
Sulautuserät, erittely instrumenteittain |
||
3B.7, 11, 13 |
Julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka ja erittely |
||
3B.8, 12, 14 |
Julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka, joka on muiden julkisyhteisöjen alasektorien hallussa |
||
3B.15, 17, 18 |
Hallussa oleva muiden julkisyhteisöjen alasektorien liikkeeseen laskema velka, erittely |
(1) Poikkeukset koskevat tämänhetkisiä tietoja tai jos niitä ei ole saatavilla, historiataustatietoja.
(2) Poikkeukset koskevat taustatietoja, mikäli tämänhetkiset tiedot ovat saatavilla.
29.4.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 109/107 |
EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2005,
kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantojen hoidosta sekä Euroopan keskuspankin valuuttavarannoilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista annettujen suuntaviivojen EKP 2000/1 muuttamisesta
(EKP/2005/6)
(2005/328/EY)
EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 105 artiklan 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan,
ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 3.1 artiklan kolmannen luetelmakohdan sekä 12.1, 14.3 ja 30.6 artiklan.
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Kansallisten keskuspankkien suorittamasta Euroopan keskuspankin valuuttavarantojen hoidosta sekä Euroopan keskuspankin valuuttavarannoilla suoritettavia operaatioita varten laadituista oikeudellisista asiakirjoista 3 päivänä helmikuuta 2000 annetuissa Euroopan keskuspankin suuntaviivoissa EKP/2000/1 (1) vahvistetaan muun muassa, minkälaisia oikeudellisia asiakirjoja tulisi käyttää näissä operaatioissa. |
(2) |
Euroopan unionin pankkiyhdistysten liitto (Fédération bancaire européenne, FBE) julkaisi vuonna 2004 tarkistetun version rahoitustransaktioita varten tehdystä vakiosopimuksesta. EKP pitää rahoitustransaktioita varten tehdyn FBE:n vakiosopimuksen käyttöä asianmukaisena (vuoden 2004 versio) i) kaikissa EKP:n valuuttavarannoilla suoritettavissa vakuudellisissa operaatioissa (takaisinostosopimukset, takaisinmyyntisopimukset, buy/sell back -sopimukset, sell/buy back -sopimukset mukaan luettuina), joissa vastapuoli on perustettu seuraavien valtioiden oikeuden mukaan: Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti ja Wales, Pohjois-Irlanti ja Skotlanti) tai Sveitsi; sekä ii) kaikissa EKP:n valuuttavarannoilla suoritettavissa OTC-johdannaisoperaatioissa, joissa vastapuoli on perustettu seuraavien valtioiden oikeuden mukaan: Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta (ainoastaan Englanti ja Wales) tai Sveitsi. |
(3) |
Suuntaviivojen EKP/2000/1 liitettä 3 tulisi näin ollen muuttaa, jotta mahdollistettaisiin rahoitustransaktioita varten tehty FBE:n vakiosopimuksen käyttö operaatioissa, joissa vastapuolena on 2 perustelukappaleessa tarkoitettu vastapuoli. Suuntaviivojen 3 artiklaa tulisi tämän seurauksena muuttaa, jotta otettaisiin huomioon i) se, ettei ole tarpeen soveltaa suuntaviivojen liitettä 1 operaatioihin, joiden kohdalla laaditaan rahoitustransaktioita varten tehdyn FBE:n vakiosopimuksen (vuoden 2004 versio) mukaiset asiakirjat; ii) EKP:n päätös, jonka mukaan nettoutusta koskevaa EKP:n yleissopimusta ei sovelleta sellaisten vastapuolien osalta, joiden kohdalla sovelletaan rahoitustransaktioita varten tehtyä FBE:n vakiosopimusta ja jotka on perustettu seuraavien valtioiden lakien mukaan: Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta (ainoastaan Englanti ja Wales) tai Sveitsi. |
(4) |
Lisäksi on tarpeen tehdä kaksi pientä muutosta suuntaviivojen EKP/2000/1 liitteeseen 1. |
(5) |
Perussäännön 12.1 ja 14.3 artiklan mukaisesti EKP:n suuntaviivat ovat erottamaton osa yhteisön lainsäädäntöä, |
ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:
1 artikla
Suuntaviivoja EKP/2000/1 muutetaan seuraavasti:
1) |
Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Kaikkiin vakiosopimuksiin, paitsi rahoitustransaktioita varten tehtyyn FBE:n vakiosopimukseen (vuoden 2004 versio), joiden nojalla EKP:n valuuttavarannoilla suoritetaan vakuudellisia operaatioita (muun muassa takaisinostosopimukset, takaisinmyyntisopimukset, buy/sell-back -sopimukset, sell/buy-back -sopimukset, arvopapereiden lainaussopimukset ja kolmikantarepojärjestelyt) tai OTC-johdannaisoperaatioita, on liitettävä näiden suuntaviivojen liitteen 1 mukainen asiakirja, joka on erottamaton osa kaikkia tällaisia vakiosopimuksia.” |
2) |
Korvataan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3. Kaikkien vastapuolien kanssa on solmittava nettoutusta koskeva yleissopimus jonkin näiden suuntaviivojen liitteen 2 sisältämän mallin mukaisesti, pois lukien kuitenkin sellaiset vastapuolet, joiden kanssa EKP on solminut rahoitustransaktioita varten tehdyn FBE:n vakiosopimuksen (vuoden 2004 versio) ja jotka on perustettu seuraavien valtioiden oikeuden mukaan: Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta (ainoastaan Englanti ja Wales) tai Sveitsi.” |
3) |
Muutetaan liite 1 seuraavasti:
|
4) |
Muutetaan liite 2 seuraavasti:
|
5) |
Suuntaviivojen liite 3 korvataan näiden suuntaviivojen liitteen tekstillä. |
2 artikla
Voimaantulo
Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 15 päivänä kesäkuuta 2005.
3 artikla
Adressaatit
Nämä suuntaviivat on osoitettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti euron käyttöön ottaneiden jäsenvaltioiden kansallisille keskuspankeille.
Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä maaliskuuta 2005.
EKP:n neuvoston puolesta
EKP:n puheenjohtaja
Jean-Claude TRICHET
(1) EYVL L 207, 17.8.2000, s. 24. Suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina suuntaviivoilla EKP/2002/6 (EYVL L 270, 8.10.2002, s. 14).
LIITE
”LIITE 3
Vakuudellisiin operaatioihin ja OTC-johdannaisoperaatioihin ja talletuksiin sovellettavat vakiosopimukset
1. |
Kaikista EKP:n valuuttavarannoilla suoritettavista vakuudellisista operaatioista, (muun muassa takaisinostosopimuksista, takaisinmyyntisopimuksista, buy/sell-back-sopimuksista ja sell/buy-back-sopimuksista) laaditaan seuraavien vakiosopimusten mukaiset asiakirjat; EKP hyväksyy sopimusten muodon ja niihin tehtävät muutokset:
|
2. |
Kaikista EKP:n valuuttavarannoilla suoritettavista OTC-johdannaisoperaatioista laaditaan seuraavien vakiosopimusten mukaiset asiakirjat; EKP hyväksyy sopimusten muodon ja niihin tehtävät muutokset:
|
3. |
Kaikista EKP:n valuuttavarannolla suoritettavista talletuksista vastapuoliin, jotka hyväksytään vastapuoliksi 1 kohdassa tarkoitetuissa vakuudellisissa operaatioissa tai 2 kohdassa tarkoitetuissa OTC-johdannaisoperaatioissa ja jotka on perustettu seuraavien valtioiden oikeuden mukaan, laaditaan rahoitustransaktioita varten tehdyn FBE:n vakiosopimuksen (vuoden 2004 painos) mukaiset asiakirjat; EKP hyväksyy asiakirjojen muodon ja niihin tehtävät muutokset: Itävalta, Belgia, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta (ainoastaan Englanti ja Wales) tai Sveitsi.” |