![]() |
virallinen lehti |
FI Sarjan C |
C/2023/501 |
6.11.2023 |
Ennakkoratkaisupyyntö, jonka Varhoven administrativen sad (Bulgaria) on esittänyt 25.7.2023 – Obshtina Belovo v. Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa ”Okolna sreda” 2014–2020
(Asia C-477/23, Obshtina Belovo)
(C/2023/501)
Oikeudenkäyntikieli: bulgaria
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
Varhoven administrativen sad
Pääasian asianosaiset
Valittaja: Obshtina Belovo
Vastapuoli: Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa ”Okolna sreda” 2014–2020
Ennakkoratkaisukysymykset
1) |
Onko asetuksen N:o 1303/2013 (1) 2 artiklan 10, 36 ja 37 alakohdan tulkinta esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai tätä lainsäädäntöä koskevalle tulkinta- ja soveltamiskäytännölle, jonka mukaan pääasian oikeudenkäynnissä kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa pelkästään yhtä kumppanikunnista (ADBFP:n osapuolet), joka on allekirjoittanut avustusten hallinnointisopimuksen johtavana kumppanina, on pidettävä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varoista (jäljempänä ERI-rahastojen varat) myönnetyn avustuksen tuensaajana? Mitä edellytyksiä organisaation on täytettävä, jotta sitä voidaan pitää nyt kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa asetuksen N:o 1303/2013 2 artiklan 10 alakohdassa tarkoitettuna tuensaajana? |
2) |
Onko asetuksen N:o 1303/2013 2 artiklan 10, 36 ja 37 alakohdan tulkinta esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai tätä lainsäädäntöä koskevalle tulkinta- ja soveltamiskäytännölle, jonka mukaan pääasian oikeudenkäynnissä kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sen vuoksi, että talouden toimija on rikkonut julkisia hankintoja koskevia säännöksiä, määrätään rahoitusoikaisu päätöksellä, joka on osoitettu toiselle talouden toimijalle, joka ei ole syyllistynyt rikkomiseen mutta joka mainitaan johtavana kumppanina avustuksesta tehdyssä sopimuksessa? |
3) |
Onko asetus N:o 1303/2013 esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai tätä lainsäädäntöä koskevalle tulkinta- ja soveltamiskäytännölle, jonka mukaan vastuu rahoitusoikaisusta hankekumppaneiden kesken voidaan jakaa uudelleen sopimuksella, vai onko jokaisen talouden toimijan vastattava rahoitusoikaisuista, jotka liittyvät sen ERI-rahastojen varojen käytön yhteydessä tekemiin rikkomisiin, niiden sopimusten mukaisesti, joiden sopimuspuoli se on? |
4) |
Ovatko Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 ja 47 artikla pääasian oikeudenkäynnissä kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa esteenä kansalliselle hallinto- ja oikeuskäytännölle, jonka mukaan kunnalla, jonka väitetään rikkoneen ERI-rahastojen varojen käyttöä koskevassa menettelyssä julkisen hankintasopimuksen tekemisen yhteydessä julkisista hankinnoista annettua lakia (zakon za obshtestvenite porachki), ei ole oikeutta osallistua menettelyyn sellaisen rahoitusoikaisun määräämiseksi, joka koskee sen tekemää sopimusta, eikä oikeutta osallistua tuomioistuinmenettelyyn tämän hallintotoimen riitauttamiseksi sillä perusteella, että johtavan kunnan kanssa tehdyn kumppanuussopimuksen perusteella sillä on kumppanina mahdollisuus aloittaa siviilioikeudellinen menettely? |
(1) Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17.12.2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:O 1303/2013 (EUVL 2013, L 347, s. 320).
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/501/oj
ISSN 1977-1053 (electronic edition)