ISSN 1977-1053 |
||
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 131I |
|
![]() |
||
Suomenkielinen laitos |
Tiedonantoja ja ilmoituksia |
65. vuosikerta |
Sisältö |
Sivu |
|
|
II Tiedonannot |
|
|
EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
|
|
Euroopan komissio |
|
2022/C 131 I/01 |
FI |
|
II Tiedonannot
EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT
Euroopan komissio
24.3.2022 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
CI 131/1 |
KOMISSION TIEDONANTO
Valtiontukitoimenpiteitä koskevat tilapäiset kriisipuitteet talouden tukemiseksi Ukrainaan kohdistuneen Venäjän hyökkäyksen jälkeen
(2022/C 131 I/01)
1. VENÄJÄN HYÖKKÄYS UKRAINAAN, SEN VAIKUTUS EU:N TALOUTEEN JA TILAPÄISTEN VALTIONTUKITOIMENPITEIDEN TARVE
1. |
Venäjä toimi laittomasti tunnustaessaan Ukrainan hallituksen hallintaan kuulumattomat Donetskin ja Luhanskin alueiden osat itsenäisiksi 22. helmikuuta 2022. Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 provosoimattomasti ja perusteettomasti. Euroopan unioni (EU) ja kansainväliset kumppanit toteuttivat viipymättä rajoittavia toimenpiteitä (pakotteita) tämän Ukrainan alueellisen koskemattomuuden, suvereniteetin ja itsenäisyyden vakavan loukkauksen vuoksi. Pakotteita määrättiin myös Valko-Venäjää vastaan, koska se on avustanut Venäjää sotilaallisessa hyökkäyksessä. Seuraavina viikkoina hyväksyttiin lisätoimenpiteitä, ja niitä saatetaan hyväksyä vielä lisää tilanteen kehittyessä. Venäjä päätti toteuttaa vastatoimena tiettyjä omia taloustoimenpiteitään (1). |
2. |
Ukrainaan kohdistuneella Venäjän sotilaallisella hyökkäyksellä, asetetuilla pakotteilla ja esimerkiksi Venäjän toteuttamilla vastatoimilla on taloudellisia vaikutuksia koko sisämarkkinoihin. Nämä vaikutukset voivat kohdistua EU:n yrityksiin monin tavoin, sekä suoraan että välillisesti. Kysyntä saattaa heikentyä ja sopimukset ja hankkeet keskeytyä aiheuttaen liikevaihdon menetyksiä. On myös mahdollista, että toimitusketjuissa esiintyy häiriöitä etenkin raaka-aineiden ja esituotteiden osalta ja että muita tuotantopanoksia ei ole enää saatavilla tai että ne ovat liian kalliita. |
3. |
Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan on myös aiheuttanut häiriöitä tiettyjen Ukrainasta EU:hun tuotavien tuotteiden (etenkin viljan ja kasviöljyjen) ja tiettyjen EU:sta Ukrainaan vietävien tuotteiden toimitusketjuissa. Sähkön ja kaasun hintojen nousulla on ollut EU:ssa merkittävä vaikutus energiamarkkinoihin. Ukrainaan kohdistuneen Venäjän sotilaallisen hyökkäyksen todennäköisyys oli vaikuttanut energiamarkkinoihin jo varsinaista hyökkäystä edeltäneinä viikkoina. Korkeat energian hinnat vaikuttavat useisiin talouden aloihin, kuten liikenteeseen ja matkailuun, joita covid-19-pandemia on koetellut erityisen pahasti. Vaikutus on tuntunut myös rahoitusmarkkinoilla, joilla on huolta erityisesti likviditeetistä ja hyödykemarkkinoiden epävakaudesta. Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi suuri määrä Ukrainan kansalaisia on joutunut pakenemaan joko maan sisällä tai naapurimaihin. EU:hun on saapunut ennennäkemättömän paljon pakolaisia, millä on merkittäviä humanitaarisia ja taloudellisia seurauksia. |
4. |
Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen aiheuttama geopoliittinen kriisi vaikuttaa myös erityisen voimakkaasti maatalouteen, elintarviketeollisuuteen, kalastukseen ja vesiviljelyyn. Korkeat energian hinnat nostavat lannoitteiden hintoja. Lannoitteiden tarjontaan vaikuttaa myös se, että lannoitteiden tuontia on rajoitettuVenäjältä ja Valko-Venäjältä. Kriisillä on todennäköisesti vakavia seurauksia viljan (etenkin maissin ja vehnän), öljysiementen (auringonkukka, rapsi) ja tärkkelysjohdannaisten tuontiin Ukrainasta ja Venäjältä EU:hun, mikä johtaa rehun hintojen voimakkaaseen kasvuun. Tällaisen energia-, lannoite-, vilja- ja öljykustannusten nousun yhteisvaikutus tuntuu pahiten karjankasvatuksessa (2). Ukraina on myös merkittävä kasviöljyjen (erityisesti auringonkukkaöljyn) tuottaja ja viejä, minkä vuoksi näiden tuotteiden hinnankorotukset vaikuttavat elintarviketeollisuusalan toimijoihin ja pakottavat ne etsimään vaihtoehtoja. |
5. |
Toinen huolenaihe on se, että EU:n tuotteita ei voida enää viedä Ukrainaan eikä mahdollisesti myöskään Venäjälle ja Valko-Venäjälle sotatilanteen tai pakotteiden vuoksi. Tämä koskisi Venäjälle kohdistuvan viennin osalta pääasiassa viinejä ja väkeviä alkoholijuomia, jalostettuja elintarvikkeita (mukaan lukien hedelmä- ja vihannesjalosteet), suklaata, makeistuotteita, äidinmaidonkorvikkeita ja lemmikkieläinten ruokaa, Valko-Venäjälle kohdistuvan viennin osalta hedelmiä ja vihanneksia sekä Ukrainaan kohdistuvan viennin osalta useimpia maataloustuotteita. |
6. |
Tilannetta pahentaa tuotantokustannusten jyrkkä nousu, joka maakaasun hintojen jyrkän nousun aiheuttaman typpilannoitteiden kustannusten nousun lisäksi johtuu myös siitä, että energiaa käytetään suoraan maatalouden tuotantoprosesseissa. Koska Venäjä ja Valko-Venäjä ovat kaikkien kolmen keskeisen lannoitetyypin (typpi-, fosfori- ja kaliumlannoitteet) tärkeitä tuottajia ja viejiä, pakotteet nostavat lannoitteiden hintoja nykyistä korkeammiksi. |
7. |
Tätä taustaa vasten komissio on päättänyt antaa tämän tiedonannon määrittääkseen, millaisin perustein voidaan arvioida, soveltuvatko sellaiset valtiontukitoimenpiteet sisämarkkinoille, joita jäsenvaltiot saattavat toteuttaa Ukrainaan kohdistuneesta Venäjän hyökkäyksestä, EU:n ja kansainvälisten kumppanien tämän vuoksi asettamista pakotteista ja esimerkiksi Venäjän toteuttamista vastatoimenpiteistä (3) johtuvien taloudellisten vaikutusten korjaamiseksi. Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten taloudelliset toimet on ehdottomasti toteutettava koordinoidusti, jotta voidaan lieventää EU:hun välittömästi kohdistuvia kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia, säilyttää taloudellinen toiminta ja työpaikat sekä helpottaa niitä rakenteellisia mukautuksia, jotka on tehtävä Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen aiheuttamassa uudessa taloustilanteessa. |
1.1. Euroopan unionin ja kansainvälisten kumppaneiden asettamat pakotteet
8. |
Euroopan unionin neuvosto hyväksyi useita rajoittavien toimenpiteiden paketteja Venäjän provosoimattoman ja perusteettoman hyökkäyksen jälkeen. |
9. |
Neuvosto pääsi 23. helmikuuta 2022 yhteisymmärrykseen paketista, joka sisältää mm. seuraavat toimet: i) pakotteet, joiden kohteena on Venäjän duuman 351 jäsentä ja 27 muuta henkilöä, ii) rajoitukset taloussuhteissa Ukrainan hallituksen hallintaan kuulumattomiin Donetskin ja Luhanskin alueiden osiin, ja iii) rajoitukset Venäjän pääsyssä EU:n pääoma- ja rahoitusmarkkinoille ja -palveluihin (4). |
10. |
Neuvosto sopi 25. helmikuuta 2022 uusista Venäjän vastaisista pakotteista, joiden kohteina ovat i) rahoitusala, ii) energia-, avaruus- ja liikenneala (ilmaliikenne), iii) kaksikäyttötuotteet, iv) vientivalvonta ja -rahoitus, v) viisumipolitiikka ja vi) entistä useammat venäläiset ja muunmaalaiset (esim. valkovenäläiset) henkilöt (5). |
11. |
Neuvosto päätti 28. helmikuuta 2022 sulkea Euroopan ilmatilan venäläisiltä ilma-aluksilta ja hyväksyi ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä varmistaakseen, että Venäjän keskuspankki ei voi käyttää kansainvälisiä varantojaan toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta heikentävällä tavalla (6). Neuvosto hyväksyi myös venäläisiin henkilöihin kohdistuvia lisäpakotteita (7). |
12. |
Neuvosto hyväksyi 1. maaliskuuta 2022, että i) tietyt venäläiset pankit poistetaan SWIFT-viestijärjestelmästä (8) ja että ii) toimenpiteitä toteutetaan Venäjän valtion omistamien tiedotusvälineiden Russia Today ja Sputnik levittämää disinformaatiota vastaan (9). |
13. |
Neuvosto päätti 2. maaliskuuta 2022 määrätä uusia pakotteita Valko-Venäjää vastaan, koska se on avustanut Venäjää sen sotilaallisessa hyökkäyksessä. Pakotteet koskevat tupakkatuotteiden, kivennäistuotteiden, kaliumkloridituotteiden (potaskatuotteiden), puutuotteiden, sementtituotteiden, rauta- ja terästuotteiden sekä kumituotteiden tuotantoon tai valmistukseen käytettävillä tavaroilla käytävää kauppaa. Se myös määräsi, että kaksikäyttötuotteita ja -teknologiaa, Valko-Venäjän sotilaallista tai teknologista kehitystä taikka sen puolustuksen ja turvallisuuden kehitystä mahdollisesti edistäviä tavaroita ja teknologiaa sekä koneita ei saa viedä Valko-Venäjälle eikä asettaa niitä käyttöön siellä. Lisäksi se rajoitti niihin liittyvien palvelujen tarjoamista (10). Neuvosto hyväksyi myös yksittäisiä toimenpiteitä, joiden kohteena on 22 valkovenäläistä henkilöä (11). |
14. |
Neuvosto hyväksyi 9. maaliskuuta 2022 Valko-Venäjän rahoitusalaan kohdistuvia lisätoimenpiteitä, kuten kolmea valkovenäläistä pankkia koskevan SWIFT-sulun, kiellon harjoittaa liiketoimia Valko-Venäjän keskuspankin kanssa, Valko-Venäjältä EU:hun suuntautuvia rahoitusvirtoja koskevat rajoitukset ja kiellon toimittaa euromääräisiä seteleitä Valko-Venäjälle (12). Neuvosto otti myös käyttöön uusia rajoittavia toimenpiteitä, jotka koskevat merenkulussa käytettävien tuotteiden ja radioviestintäteknologian vientiä Venäjälle. Lisäksi neuvosto lisäsi 160 henkilöä rajoittavien toimenpiteiden piiriin (13). Neuvosto sopi 15. maaliskuuta 2022 (14) uusista Venäjän vastaisista alakohtaisista ja yksittäisistä toimenpiteistä. Neuvosto päätti erityisesti i) kieltää kaikki liiketoimet tiettyjen valtion omistamien yritysten kanssa, ii) kieltää kaikkien luottoluokituspalvelujen tarjoaminen ja estää kaikkia venäläisiä yksityishenkilöitä ja yhteisöjä käyttämästä luottoluokitustoimintaan liittyviä tilauspalveluja, iii) laajentaa luetteloa Venäjän puolustusalaan ja teolliseen perustaan yhteydessä olevista henkilöistä, joille määrätään tiukempia vientirajoituksia, jotka koskevat kaksikäyttötuotteita sekä tuotteita ja teknologiaa, jotka voisivat edistää Venäjän puolustus- ja turvallisuusalan teknologista kehittämistä, iv) kieltää uudet investoinnit Venäjän energia-alaan ja ottaa käyttöön kattavan vientirajoituksen, joka koskee energiateollisuuden tarvikkeita, teknologiaa ja palveluja, ja v) ottaa käyttöön uusia kaupan rajoituksia, jotka koskevat rautaa ja terästä sekä ylellisyystuotteita (15). Lisäksi neuvosto päätti asettaa pakotteita merkittävimmille venäläisille oligarkeille, lobbaajille ja propagandisteille sekä tärkeimmille ilmailu-, sotilas-, kaksikäyttö-, laivanrakennus- ja koneenrakennusalan yrityksille (16). |
15. |
Pakotteita määräsivät tiiviissä yhteistyössä EU:n kanssa myös kansainväliset kumppanit, kuten Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Norja, Japani, Etelä-Korea, Sveitsi ja Australia. |
1.2. Yritykset ja kotitaloudet, joihin kaasun ja sähkön korkeat hinnat tai energian toimitushäiriöt vaikuttavat
16. |
Tämänhetkinen kriisi on nostanut kaasun ja sähkön hintoja huomattavasti yli tasojen, jotka olivat korkeita jo ennen hyökkäystä. Tässä yhteydessä komissio viittaa jo lokakuussa 2021 esittämäänsä välineistöön (17), jäljempänä ’lokakuun tiedonanto’, ja 8. maaliskuuta 2022 annettuun REPowerEU-tiedonantoon, jäljempänä ’REPowerEU-tiedonanto’ (18) (19). |
17. |
Erittäin korkeat energian hinnat heikentävät taloutta ja EU:n kansalaisten, erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden, ostovoimaa. Euroopan keskuspankki arvioi ennen Venäjän hyökkäystä, että äkilliset energian hinnan nousut hidastavat BKT:n kasvua noin 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2022. Jatkuvasti korkeat energian hinnat todennäköisesti lisäävät köyhyyttä ja vaikuttavat yritysten kilpailukykyyn. Erityisesti energiaintensiivisten teollisuudenalojen valmistuskustannukset ovat nousseet. Tällainen kustannusten nousu voi tietyissä tapauksissa vaikeuttaa sellaisten yritysten toiminnan jatkumista, jotka muutoin olisivat kannattavia. Tämä vaikuttaa todennäköisesti työllisyyteen. |
18. |
Komission lokakuussa 2021 esittämä välineistö on osoittautunut hyödylliseksi, ja sitä on sovellettu laajalti. Useimmat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet välineistön mukaisia toimenpiteitä. Kyseisillä toimenpiteillä on pystytty alentamaan noin 71 miljoonan kotitalouden ja useiden miljoonien pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, ja mikroyritysten energiakustannuksia. Kokonaisuudessaan kyseisten toimenpiteiden kustannukset ovat yli 23 miljardia euroa. |
19. |
REPowerEU-tiedonannossa on lisäohjeita ja uusia toimia vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja kysynnän vähentämiseksi, mukaan lukien valmistelevat toimenpiteet ensi talvea varten. Vihreän siirtymän nopeuttaminen vähentää päästöjä ja riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista sekä suojaa hintojen nousulta. Sen vuoksi on erittäin tärkeää löytää tie ulos tämänhetkisestä kriisistä. Lyhyellä aikavälillä tilapäinen tuki saattaa kuitenkin osoittautua tarpeelliseksi, jotta korkeiden energian hintojen koettelemia yrityksiä voitaisiin auttaa. |
1.3. Kansallisten tukitoimenpiteiden tiivis koordinointi Euroopan tasolla
20. |
EU:n valtiontukien kohdennetulla ja oikeasuhteisella valvonnalla varmistetaan, että kansalliset tukitoimenpiteet auttavat tehokkaasti tämänhetkisestä kriisistä kärsiviä yrityksiä ja työntekijöitä. EU:n valtiontukien valvonnalla varmistetaan myös, että EU:n sisämarkkinat eivät pirstoudu ja että tasapuoliset toimintaedellytykset voidaan säilyttää. Sisämarkkinoiden eheys on tärkeää, jotta voidaan suojautua ulkoisilta paineilta ja välttää tuilla käytävää kilpailua, jossa vauraammat jäsenvaltiot voivat käyttää varoja naapureitaan enemmän unionin sisäisen yhteenkuuluvuuden kustannuksella. |
1.4. Asianmukaiset valtiontukitoimenpiteet
21. |
Tässä tiedonannossa esitetään, miten jäsenvaltiot voivat geopoliittisesta tilanteesta johtuvien haasteiden edessä varmistaa EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti likviditeetin sekä taloudellisten haasteiden kanssa kamppailevien yritysten ja etenkin pk-yritysten rahoituksen saannin. |
22. |
Kuten lokakuun tiedonannossa todetaan, toimenpiteet, jotka hyödyttävät ei-kaupallisia energiankuluttajia, eivät ole valtiontukea, jos ne eivät välillisesti hyödytä tiettyä alaa tai yritystä. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi maksaa hädänalaisimmille erityisiä sosiaaliavustuksia, jotka voivat auttaa heitä selviytymään energiakustannuksistaan lyhyellä aikavälillä tai tukea energiatehokkuuden parantamista markkinoiden tuloksellista toimintaa vaarantamatta. |
23. |
Kaupallisiin energiankuluttajiin kohdennetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea, jos ne ovat luonteeltaan yleisiä. Tällaisia ei-valikoivia toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi yleiset veron- tai maksunalennukset, maakaasun, sähkön tai kaukolämmön toimituksiin sovellettava alennettu verokanta tai verkkokustannusten alentaminen. Jos kansalliset toimenpiteet katsotaan tueksi, niitä voidaan pitää valtiontukisääntöjen mukaisina tiettyjen vaatimusten täyttyessä. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi alentaa yhdenmukaistettuja ympäristöveroja ilman komissiolle annettavaa ennakkoilmoitusta, kunhan nämä alennukset vastaavat energiaverodirektiivissä (20) vahvistettuja vähimmäisverotasoja ja sääntöjä sekä ryhmäpoikkeusasetuksen säännöksiä. |
24. |
Jäsenvaltioita kehotetaan harkitsemaan syrjimättömästi, että tämän tiedonannon 2.4 jakson mukaisesti myönnettävän tuen ehdoksi asetetaan ympäristönsuojeluun tai toimitusvarmuuteen liittyviä vaatimuksia. Näitä voisivat olla esimerkiksi seuraavat (21):
|
25. |
Jäsenvaltiot voivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla myöntää tukea myös poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi. Valtiontuki, jonka tarkoituksena on lieventää sellaisista tämänhetkisistä poikkeuksellisista tapahtumista suoraan johtuvia vahinkoja, jotka juontavat juurensa Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyksestä, voi kattaa myös tietyt välittömät vaikutukset, jotka aiheutuvat asetetuista talouspakotteista tai toteutetuista vastatoimenpiteistä ja jotka vaikuttavat kielteisesti tuensaajan taloudellisen toiminnan harjoittamiseen tai sen taloudellisen toiminnan tiettyyn erotettavissa olevaan osaan. |
26. |
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista tukitoimenpiteistä, ja komissio arvioi ne suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla. Tällaista tukea voidaan myöntää vaikeuksissa oleville yrityksille. |
27. |
Pakolaisten ja humanitaarisen materiaalin kuljettaminen ei periaatteessa kuulu EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisalaan, mikäli valtio käyttää tässä yhteydessä julkista valtaa (eikä harjoita taloudellista toimintaa) eikä kuljetuspalveluja osteta markkinahintaa korkeampaan hintaan. |
28. |
Tuen, jota jäsenvaltiot myöntävät yrityksille tämän tiedonannon mukaisesti ja joka ohjataan yrityksille rahoituksen välittäjinä toimivien luottolaitosten kautta, on hyödytettävä kyseisiä yrityksiä suoraan. Rahoituksen välittäjät saattavat kuitenkin saada siitä välillistä etua. Jäljempänä 2.2 ja 2.3 jaksossa vahvistetuilla suojatoimenpiteillä varmistetaan kuitenkin, ettei tällaisella välillisellä tuella pyritä säilyttämään tai palauttamaan luottolaitosten elinkelpoisuutta, likviditeettiä tai vakavaraisuutta. Sen vuoksi tällaista tukea ei katsottaisi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU, jäljempänä ’pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi’ (22), eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 806/2014, jäljempänä ’yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annettu asetus’ (23), mukaiseksi poikkeukselliseksi julkiseksi rahoitustueksi eikä sitä arvioitaisi pankkialaan sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisesti (24). |
29. |
Tukea, jota jäsenvaltiot myöntävät luottolaitoksille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla tämänhetkisestä kriisistä aiheutuneiden suorien vahinkojen korvaamiseksi ja jonka tavoitteena ei ole rahoituslaitoksen tai yhteisön elinkelpoisuuden, likviditeetin tai vakavaraisuuden säilyttäminen tai palauttaminen, ei pidetä pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin eikä yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen mukaisena poikkeuksellisena julkisena rahoitustukena eikä sitä myöskään arvioida pankkialaan sovellettavien valtiontukisääntöjen (25) mukaisesti. |
30. |
Jos luottolaitokset tarvitsevat tämänhetkisen kriisin ja hyökkäyksen vuoksi asetettujen pakotteiden vuoksi poikkeuksellista julkista rahoitustukea (katso pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohta ja yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan 29 alakohta) likviditeetin, pääomituksen tai arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen muodossa, on arvioitava, täyttääkö kyseinen toimenpide pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 32 artiklan 4 kohdan d alakohdan i, ii tai iii alakohdan sekä yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 18 artiklan 4 kohdan d alakohdan i, ii tai iii alakohdan mukaiset edellytykset. Jos viimeksi mainitut edellytykset täyttyvät, tällaista poikkeuksellista julkista rahoitustukea saavaa luottolaitosta ei katsota lähellä kaatumista olevaksi eikä todennäköisesti kaatuvaksi laitokseksi. |
31. |
Siltä osin kuin tällaisilla toimenpiteillä puututaan ongelmiin, jotka liittyvät Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäykseen ja sen vuoksi asetettuihin pakotteisiin, katsotaan, että toimenpiteisiin voidaan soveltaa vuoden 2013 pankkitiedonannon (26) 45 kohtaa, jossa vahvistetaan poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien on osallistuttava vastuunjakoon. |
32. |
Tämän tiedonannon nojalla myönnettävän tuen edellytyksenä ei saa olla tuensaajan tuotantotoiminnan tai muun toiminnan siirtäminen jostakin Euroopan talousalueen (ETA) maasta tuen myöntävän jäsenvaltion alueelle. Tällainen edellytys vaikuttaisi haitalliselta sisämarkkinoiden kannalta. Tämä ei riipu niiden työpaikkojen määrästä, jotka menetettiin tuensaajan alun perin sijoittautuessa ETAan. |
33. |
Tämän tiedonannon mukaista tukea ei saa myöntää yrityksille, joihin sovelletaan EU:n asettamia pakotteita, kuten seuraaville:
|
1.5. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen
34. |
Komissio voi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla pitää tukea sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Unionin tuomioistuimet ovat todenneet, että häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta tai sen merkittävää osaa eikä ainoastaan jonkin sen alueen tai osan taloutta. Tällainen näkemys noudattaa lisäksi periaatetta, jonka mukaan poikkeusmääräystä, jollainen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on, on tulkittava suppeasti (27). Komissio on päätöksiä tehdessään soveltanut johdonmukaisesti tätä tulkintaa (28). |
35. |
Komissio katsoo, että Venäjän hyökkäys Ukrainaan, EU:n ja sen kansainvälisten kumppaneiden asettamat pakotteet ja esimerkiksi Venäjän toteuttamat vastatoimenpiteet ovat luoneet merkittäviä taloudellisia epävarmuustekijöitä, häirinneet kauppavirtoja ja toimitusketjuja sekä johtaneet poikkeuksellisen suuriin ja odottamattomiin hinnankorotuksiin erityisesti maakaasun ja sähkön mutta myös monien muiden raaka-aineiden ja alkutuotteiden osalta, myös maatalouselintarvikkeiden alalla. Niiden yhteisvaikutus on horjuttanut kaikkien jäsenvaltioiden taloutta vakavalla tavalla. Toimitusketjun häiriöillä ja epävarmuuden lisääntymisellä on suoria ja välillisiä vaikutuksia, jotka vaikuttavat moniin aloihin. Lisäksi energian hintojen nousu vaikuttaa käytännöllisesti katsoen kaikkeen taloudelliseen toimintaan kaikissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi komissio katsoo, että vakavat talouden häiriöt vaikuttavat moniin talouden aloihin kaikissa jäsenvaltioissa. Näin ollen komissio katsoo, että on aiheellista vahvistaa kriteerit niiden valtiontukitoimenpiteiden arvioimiseksi, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa tällaisen vakavan häiriön korjaamiseksi. |
36. |
Valtiontuki on perusteltua erityisesti silloin, kun kyseessä on sellaisten yritysten likviditeettivajeen korjaaminen, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen, EU:n tai sen kansainvälisten kumppaneiden asettamien pakotteiden ja esimerkiksi Venäjän toteuttamien taloudellisten vastatoimenpiteiden aiheuttama talouden vakava häiriö vaikuttaa suoraan tai välillisesti, ja tällainen valtiontuki voidaan rajoitetun ajan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
37. |
Komissio esittää tässä tiedonannossa sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet, joita se soveltaa periaatteessa jäsenvaltioiden SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla myöntämään tukeen. Jäsenvaltioiden on sen vuoksi osoitettava, että komissiolle tämän tiedonannon mukaisesti ilmoitetut ja sen soveltamisalaan kuuluvat valtiontukitoimenpiteet ovat tarpeellisia, asianmukaisia ja oikeasuhteisia asianomaisen jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi ja että kaikki tässä tiedonannossa asetetut vaatimukset täyttyvät. |
38. |
Tämän tiedonannon mukaisesti ilmoitettujen ja arvioitujen valtiontukitoimenpiteiden tarkoituksena on tukea EU:ssa toimivia yrityksiä, joihin Venäjän sotilaallinen hyökkäys ja/tai asetetut talouspakotteet sekä esimerkiksi Venäjän toteuttamat vastatoimenpiteet vaikuttavat. Tukitoimenpiteitä ei saa millään tavoin käyttää EU:n tai sen kansainvälisten kumppaneiden asettamien pakotteiden aiottujen vaikutusten heikentämiseen, ja niiden on oltava täysin sovellettavien asetusten kiertämisen estämistä koskevien sääntöjen (29) mukaisia. Eritoten on vältettävä sitä, että pakotteiden kohteena olevat luonnolliset henkilöt tai yhteisöt saavat tällaisista toimenpiteistä (30) suoraa tai välillistä hyötyä. |
39. |
Tämän tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat valtiontukitoimenpiteet voivat kasautua tämän tiedonannon jaksoissa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Tämän tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat valtiontukitoimenpiteet voivat kasautua vähämerkityksistä tukea koskevien asetusten (31) mukaisen tuen tai ryhmäpoikkeusasetusten (32) mukaisen tuen kanssa edellyttäen, että mainittujen asetusten säännöksiä ja kasautumissääntöjä noudatetaan. Tämän tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat valtiontukitoimenpiteet voivat kasautua koronaviruspandemiaa koskevien tilapäisten puitteiden (33) mukaisesti myönnetyn tuen kanssa edellyttäen, että asiaankuuluvia kasautumissääntöjä noudatetaan. Kun jäsenvaltiot myöntävät samalle tuensaajalle lainoja tai takauksia sekä koronaviruspandemiaa koskevien tilapäisten puitteiden että tämän tiedonannon nojalla ja kun lainan pääoman kokonaismäärä lasketaan tuensaajan itse ilmoittamien likviditeettitarpeiden perusteella, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset likviditeettitarpeet katetaan tuella vain yhden kerran. Samoin tämän tiedonannon mukainen tuki voi kasautua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisen tuen kanssa, kunhan tuensaajan kärsimiin vahinkoihin ei anneta liiallisia korvauksia. |
2. TILAPÄISET VALTIONTUKITOIMENPITEET
2.1. Rajoitetut tukimäärät
40. |
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien nykyisten mahdollisuuksien lisäksi sellaisille yrityksille myönnettävät tilapäiset ja rajoitetut tukimäärät, joihin Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäys ja/tai sen johdosta asetetut pakotteet tai toteutetut vastatoimenpiteet vaikuttavat, voivat olla asianmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu tämänhetkisessä kriisissä. |
41. |
Komissio katsoo, että tällainen valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät (maatalouden alkutuotantoa sekä kalastus- ja vesiviljelyaloja koskevat erityissäännökset ovat 42 kohdassa):
|
42. |
Poiketen siitä, mitä 41 kohdan a) alakohdassa edellytetään, maatalous- (39), kalastus- ja vesiviljelyalan (40) alkutuotannossa toimiville yrityksille myönnettävään tukeen sovelletaan 41Error! No bookmark name given. kohdan b)-d) alakohdan edellytysten lisäksi seuraavia erityisedellytyksiä:
|
43. |
Jos yritys toimii useilla aloilla, joihin 41Error! No bookmark name given. kohdan a alakohdan ja 42Error! No bookmark name given. kohdan a alakohdan mukaisesti sovelletaan eri enimmäismääriä, asianomaisen jäsenvaltion on varmistettava asianmukaisin keinoin, esimerkiksi erillisellä kirjanpidolla, että sovellettavaa enimmäismäärää noudatetaan kunkin toiminnan osalta eikä yhteenlaskettua yrityskohtaista 400 000 euron suuruista enimmäismäärää ylitetä. Jos yritys toimii 42Error! No bookmark name given. kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla, yhteenlaskettu yrityskohtainen enimmäismäärä, joka ei saisi ylittyä, on 35 000 euroa. |
44. |
Tämän tiedonannon nojalla takaisinmaksettavina ennakkoina, takauksina, lainoina tai muina takaisin maksettavina välineinä myönnetyt toimenpiteet voidaan muuntaa muiksi tukimuodoiksi kuten avustuksiksi edellyttäen, että muuntaminen tapahtuu viimeistään 30. kesäkuuta 2023 ja että tämän jakson edellytykset täyttyvät. |
2.2. Takauksina myönnettävä likviditeettituki
45. |
Jotta voidaan varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joihin tämänhetkinen kriisi vaikuttaa, julkiset takaukset, jotka myönnetään lainoille rajoitetuksi ajaksi ja rajoitetulle määrälle, voivat olla nykytilanteessa tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu. |
46. |
Tämän jakson nojalla myönnetyt takaukset eivät saa kasautua samaa lainapääomaa varten tämän tiedonannon 2.3 jakson nojalla myönnetyn tuen kanssa ja päinvastoin eivätkä myöskään koronaviruspandemiaa koskevien tilapäisten puitteiden 3.2 tai 3.3 jakson nojalla myönnetyn tuen kanssa. Tämän jakson nojalla myönnetyt takaukset voivat kasautua eri lainojen osalta edellyttäen, että lainan kokonaismäärä tuensaajaa kohden ei ylitä tämän tiedonannon 47 kohdan e alakohdassa olevia enimmäismääriä. Tuensaaja voi hyötyä samanaikaisesti useista toimenpiteistä edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 47 kohdan e alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä. |
47. |
Komissio katsoo, että tällainen valtiontuki, joka myönnetään julkisina takauksina, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella seuraavin edellytyksin:
|
2.3. Korkotukilainoina myönnettävä likviditeettituki
48. |
Jotta voidaan varmistaa likviditeetin saanti yrityksille, joihin tämänhetkinen kriisi vaikuttaa, rajoitetuksi ajaksi ja rajoitetulle lainamäärälle myönnettävät korkotuet voivat olla nykytilanteessa tarkoituksenmukainen, tarpeellinen ja kohdennettu ratkaisu. |
49. |
Tämän jakson nojalla myönnetyt lainat eivät saa samaa lainapääomaa varten kasautua tämän tiedonannon 2.2 jakson nojalla myönnetyn tuen kanssa ja päinvastoin. Tämän tiedonannon nojalla myönnetyt lainat ja takaukset voivat kasautua eri lainojen osalta edellyttäen, että lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohden ei ylitä 47 kohdan d) alakohdassa tai 50 kohdan e) alakohdassa vahvistettuja kynnysarvoja. Tuensaajalla voi olla samanaikaisesti useita tämän jakson nojalla myönnettyjä korkotukilainoja edellyttäen, ettei lainojen kokonaismäärä tuensaajaa kohti ylitä 50 kohdan e) alakohdassa vahvistettuja enimmäismääriä. |
50. |
Komissio katsoo, että valtiontuki, joka myönnetään korkotukilainoina tämänhetkisen kriisin vuoksi, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella seuraavin edellytyksin:
|
2.4. Tuki maakaasun ja sähkön poikkeuksellisen voimakkaista hinnankorotuksista aiheutuviin lisäkustannuksiin
51. |
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvien nykyisten mahdollisuuksien ja edellä mainittujen mahdollisuuksien lisäksi tilapäisellä tuella voitaisiin lieventää sellaisten maakaasun ja sähkön poikkeuksellisen voimakkaiden hinnankorotusten aiheuttamia vaikutuksia, joita yritykset eivät ehkä pysty siirtämään eteenpäin tai joihin ne eivät ehkä voi mukautua lyhyellä aikavälillä. Tämä voisi lieventää yrityksille aiheutuvia seurauksia ja auttaa niitä selviytymään tämänhetkisestä kriisistä johtuvista jyrkistä kustannusten nousuista, ja vähentää myös energian hinnankorotusten aiheuttamia inflaatiopaineita. Lisätuki voi olla perusteltua, jotta energiaintensiivisten yritysten toiminta voi jatkua. |
52. |
Komissio pitää tällaista valtiontukea sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
|
53. |
Tietyissä tilanteissa lisätuki voi olla tarpeen taloudellisen toiminnan jatkumisen varmistamiseksi. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat myöntää tukea 52 kohdan eja f alakohdan mukaisesti laskettua määrää enemmän, jos seuraavat edellytykset täyttyvät 52 kohdan a–d ja g alakohdassa vahvistettujen edellytysten lisäksi:
|
3. SEURANTA JA RAPORTOINTI
54. |
Jäsenvaltioiden on julkaistava merkitykselliset tiedot jokaisesta tämän tiedonannon nojalla myönnetystä yksittäisestä tuesta, joka ylittää 100 000 euroa (62), ja maatalouden alkutuotannon alalla ja kalastusalalla myönnettävästä tuesta, joka ylittää 10 000 euroa (63), kattavalla valtiontuen verkkosivustolla tai komission tietoteknisellä välineellä (64) 12 kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä. |
55. |
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosikertomukset (65). |
56. |
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän tiedonannon mukaisesti myönnetystä tuesta pidetään yksityiskohtaisesti kirjaa. Kirjanpitoon on sisällyttävä kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen sen toteamiseksi, että tarvittavia edellytyksiä on noudatettu, ja se on säilytettävä 10 vuoden ajan tuen myöntämisestä ja toimitettava pyydettäessä komissiolle. |
57. |
Komissio voi pyytää lisätietoja myönnetystä tuesta tarkistaakseen erityisesti, onko tukitoimenpiteen hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetettuja ehtoja noudatettu. |
58. |
Tämän tiedonannon soveltamisen seuraamiseksi komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan yhteen kootut tiedot niiden valtiontukitoimenpiteiden käytöstä, joita on toteutettu tämänhetkisestä kriisistä ja siihen liittyvistä rajoittavista toimenpiteistä johtuvan talouden vakavan häiriön poistamiseksi. |
4. LOPPUMÄÄRÄYKSET
59. |
Komissio soveltaa tätä tiedonantoa 1. helmikuuta 2022 alkaen ottaen huomioon Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen ja sen vuoksi asetettujen pakotteiden aiheuttamat taloudelliset vaikutukset. Tämän tiedonannon perusteena ovat tämänhetkiset poikkeukselliset olosuhteet, eikä sitä sovelleta siinä vahvistettujen määräpäivien jälkeen. |
60. |
Komissio tarkastelee tämän tiedonannon kaikkia jaksoja uudelleen ennen 31. joulukuuta 2022 tärkeiden kilpailupoliittisten tai taloudellisten syiden taikka kansainvälisen kehityksen perusteella. Tarvittaessa komissio voi myös esittää selvennyksiä yksittäisiin kysymyksiin soveltamastaan lähestymistavasta. |
61. |
Komissio varmistaa läheisessä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, että toimenpiteet arvioidaan nopeasti sen jälkeen, kun selkeä ja täydellinen ilmoitus tässä tiedonannossa tarkoitetuista toimenpiteistä on tehty. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle mahdollisimman aikaisin ja kattavasti aikeistaan ottaa tällaisia toimenpiteitä käyttöön ja esitettävä niihin liittyvät suunnitelmat. Komissio antaa jäsenvaltioille ohjausta ja apua tässä prosessissa. |
(1) Esimerkiksi Venäjän federaation hallitus hyväksyi 6. maaliskuuta 2022 asetuksen nro 299, jolla muutetaan patentinhaltijalle keksinnön käyttöä koskevan päätöksen yhteydessä maksettavan korvauksen määrää, hyödyllisyysmallia, keksinnön käytöstä ilman patentinhaltijan suostumusta tehtävää päätöstä ja korvauksen maksamismenettelyä koskevan määritysmenetelmän 2 kohtaa. Mainitun muutoksen mukaan korvausta ei makseta sellaisten ulkomaiden patentinhaltijoiden keksinnön, hyödyllisyysmallin tai teollismallin käytöstä, jotka toteuttavat ”vihamielisiä toimia”.
(2) Ukraina on EU:n neljänneksi tärkein elintarvikkeiden toimittaja. Lisäksi se on tärkeä viljan toimittaja EU:hun (Ukrainan osuus on maissin osalta 52 %, vehnän osalta 19 %, kasviöljyn osalta 23 % ja öljysiementen osalta 22 % – rapsin osalta peräti 72 %). Elintarvikkeiden maailmanmarkkinahinnat ovat jo nyt korkeat, ja tämänhetkisen tilanteen vuoksi ne voivat nousta entisestään.
(3) Esimerkiksi maaliskuussa 2022 EU:n yritysten hallussa oli Venäjällä WIPO Global Brand -tietokannan mukaan noin 150 000 tavaramerkkiä, WIPO Global Designs -tietokannan mukaan noin 2 000 teollismallia ja PatentSight-tietokannan mukaan noin 44 000 patenttia. EU:n yrityksillä on Venäjällä suojattuja tavaramerkkejä lähinnä seuraavilla aloilla: farmaseuttiset tuotteet, kosmetiikka, autoteollisuus, kemialliset tuotteet ja kulutustavarat, muoti ja ylellisyystuotteet. Kun otetaan huomioon Venäjän hallituksen 6. maaliskuuta 2022 antaman asetuksen nro 299 (ks. alaviite 1) nojalla patentinhaltijalle maksettavaa korvausta koskevan menetelmän muutoksessa käytetyn terminologian epämääräisyys sekä EU:n yrityksille ja niiden Venäjällä olevalle aineettomalle omaisuudelle aiheutuva taloudellinen riski, tällaisella vastatoimenpiteellä voi olla laaja ja haitallinen vaikutus EU:n yrityksiin.
(4) Neuvoston asetus (EU) 2022/259, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 1); neuvoston täytäntöönpanoasetukset (EU) 2022/260 ja 2022/261, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 3; EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 15); neuvoston asetus (EU) N:o 2022/262, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 74); neuvoston asetus (EU) 2022/263, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueiden, jotka eivät ole hallituksen valvomia, tunnustamisen ja Venäjän asevoimien siirtymistä kyseisille alueille koskevan määräyksen johdosta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 77); neuvoston päätös (YUTP) 2022/264, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 95); neuvoston päätökset (YUTP) 2022/265 ja 2022/267, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 98; EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 114); ja neuvoston päätös (YUTOP) 2022/266, annettu 23 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueiden, jotka eivät ole hallituksen valvomia, tunnustamisen ja Venäjän asevoimien siirtymistä kyseisille alueille koskevan määräyksen johdosta (EUVL L 42 I, 23.2.2022, s. 109).
(5) Neuvoston päätös (YUTP) 2022/327, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 48, 25.2.2022, s. 1); neuvoston asetus (EU) N:o 2022/328, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 49, 25.2.2022, s. 1); neuvoston päätös (YUTP) 2022/329, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 50, 25.2.2022, s. 1); neuvoston asetus (EU) 2022/330, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta (EUVL L 51, 25.2.2022, s. 1); neuvoston päätös (YUTP) 2022/331, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 52, 25.2.2022, s. 1); neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/332, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 muuttamisesta (EUVL L 53, 25.2.2022, s. 1); neuvoston päätös (EU) 2022/333, annettu 25 päivänä helmikuuta 2022, Euroopan unionin ja Venäjän federaation kansalaisille myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamista koskevan Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation välisen sopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä (EUVL L 54, 25.2.2022, s. 1).
(6) Neuvoston asetus (EU) 2022/334, annettu 28 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 57, 28.2.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/335, annettu 28 päivänä helmikuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 57, 28.2.2022, s. 4).
(7) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/336, annettu 28 päivänä helmikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta (EUVL L 58, 28.2.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/337, annettu 28 päivänä helmikuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 59, 28.2.2022, s. 1).
(8) Neuvoston asetus (EU) 2022/345, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022 rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 63, 2.3.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/346, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 63, 2.3.2022, s. 5).
(9) Neuvoston asetus (EU) 2022/350, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 65, 2.3.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/351, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 65, 2.3.2022, s. 5).
(10) Neuvoston asetus (EU) 2022/355, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2022, Valko-Venäjän tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta (EUVL L 67, 2.3.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/356, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2022, Valko-Venäjän tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2012/642/YUTP muuttamisesta (EUVL L 67, 2.3.2022, s. 103).
(11) Neuvoston asetus (EU) 2022/345, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2022 rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 63, 2.3.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/354, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 63, 2.3.2022, s. 5).
(12) Neuvoston asetus (EU) 2022/398, annettu 9 päivänä maaliskuuta, Valko-Venäjän tilanteen johdosta ja sen johdosta, että Valko-Venäjä on osallisena Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistamassa hyökkäyksessä, määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta (EUVL L 82, 9.3.2022, s. 1).
(13) Neuvoston asetus (EU) N:o 2022/394, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 81, 9.3.2022, s. 1)
(14) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/427, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 1) ja neuvoston asetus (EU) 2022/428, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 87 I, 15.3.2022, s. 13).
(15) Neuvoston asetus (EU) 2022/428, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014 muuttamisesta (EUVL L 87I, 15.3.2022, s. 13) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/430, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta (EUVL L 87I, 15.3.2022, s. 56).
(16) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/427, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta (EUVL L 87I, 15.3.2022, s. 1) ja neuvoston päätös (YUTP) 2022/429, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta (EUVL L 87I, 15.3.2022, s. 44).
(17) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2021) 660, 13. lokakuuta 2021 – Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö.
(18) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, COM(2022) 108 final, 8. maaliskuuta 2022 – RePowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet.
(19) Komissio tukee 10 päivänä helmikuuta 2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1) perustetulla teknisen tuen välineellä jäsenvaltioita pyynnöstä sellaisten uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa, joilla pyritään varmistamaan energian kohtuuhintaisuus, energiavarmuus ja kestävä energia.
(20) Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).
(21) Jäsenvaltioita pyydetään hyödyntämään mahdollisuuksia myöntää tukea, joka on hyväksytty ilmastonsuojelulle, ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuonna 2022 myönnettäviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen nojalla, erityisesti silloin, kun kyse on uusiutuvista energialähteistä, energiatehokkuudesta tai muista hiilestä irtautumista koskevista toimenpiteistä.
(22) EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190, katso pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 2 artiklan 1 kohdan 28 alakohta.
(23) EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1, yhteisestä kriisinratkaisumekanismista annetun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan 29 alakohta.
(24) Komission tiedonanto – Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2); komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1); komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9); komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011 (EUVL C 329, 7.12.2010, s. 7); komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7) ja komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (vuoden 2013 pankkitiedonanto) (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).
(25) Kaikista toimenpiteistä, joilla tuetaan luottolaitoksia tai muita rahoituslaitoksia ja jotka ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jotka eivät kuulu tämän tiedonannon piiriin, on ilmoitettava komissiolle, ja ne on arvioitava asiaankuuluvien valtiontukisääntöjen mukaisesti.
(26) Sellaisena kuin se on määriteltynä alaviitteessä 24.
(27) Yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ym. v. komissio, EU:T:1999:326, 167 kohta.
(28) Komission päätös 98/490/EY asiassa C 47/96, Crédit Lyonnais (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28), 10.1 kohta; komission päätös 2005/345/EY asiassa C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (EUVL L 116, 4.5.2005, s. 1), 153 kohta ja sitä seuraavat; ja komission päätös 2008/263/EY asiassa C 50/06, BAWAG (EUVL L 83, 26.3.2008, s. 7), 166 kohta. Katso komission päätös asiassa NN 70/07, Northern Rock (EUVL C 43, 16.2.2008, s. 1); komission päätös asiassa NN 25/08, pelastamistuki WestLB:lle (EUVL C 189, 26.7.2008, s. 3); komission päätös, tehty 4 päivänä kesäkuuta 2008, valtiontuesta C 9/08, SachsenLB (EUVL L 104, 24.4.2009, s. 34); sekä komission päätös, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, valtiontuesta SA.32544 (2011/C), jonka Kreikka oli myöntänyt kreikkalaiselle rautatieyhtiölle TRAINOSE S.A:lle (EUVL L 186, 24.7.2018, s. 25).
(29) Esimerkiksi rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta (EUVL L 229, 31.7.2014, s. 1) 31 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 12 artikla.
(30) Kun otetaan huomioon kahden peräkkäisen kriisin aiheuttama erityistilanne, joka on vaikuttanut yrityksiin monin tavoin, jäsenvaltiot voivat päättää myöntää tukea tämän tiedonannon nojalla myös vaikeuksissa oleville yrityksille.
(31) Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1); komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9); komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45) ja komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 8).
(32) Komission asetus (EY) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus); komission asetus (EU) N:o 702/2014, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 193, 1.7.2014, s. 1) ja komission asetus (EU) N:o 1388/2014, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 369, 24.12.2014, s. 37).
(33) Komission tiedonanto – Tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille talouden tukemiseksi tämänhetkisessä covid-19-epidemiassa (EUVL C 91I, 20.3.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna komission tiedonannoilla C(2020) 2215 (EUVL C 112I, 4.4.2020, s. 1), C(2020) 3156 (EUVL C 164, 13.5.2020, s. 3), C(2020) 4509 (EUVL C 218, 2.7.2020, s. 3), C(2020) 7127 (EUVL C 340I, 13.10.2020, s. 1), C(2021) 564 (EUVL C 34, 1.2.2021, s. 6) ja C(2021) 8442 (EUVL C 473, 24.11.2021, s. 1).
(34) Tämän jakson nojalla hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella myönnettyä tukea, joka on maksettu takaisin ennen tämän jakson mukaisen uuden tuen myöntämistä, ei oteta huomioon määritettäessä sitä, ylittyykö asianomainen enimmäismäärä.
(35) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 47 kohdan h alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(36) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 50 kohdan g alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(37) Jos tuki myönnetään veroetuutena, sen verovelan, jonka perusteella kyseinen etu myönnetään, on oltava syntynyt viimeistään 31. joulukuuta 2022.
(38) Sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti 25 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 (EUVL L 193, 1.7.2014, s. 1) 2 artiklan 6 ja 7 kohdassa.
(39) Sellaisena kuin se on määriteltynä tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti 25 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 (EUVL L 193, 1.7.2014, s. 1) 2 artiklan 5 kohdassa.
(40) Sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla 27 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 717/2014 (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45) 2 artiklan 1 kohdassa.
(41) Tämän jakson nojalla hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella myönnettyä tukea, joka on maksettu takaisin ennen tämän jakson mukaisen uuden tuen myöntämistä, ei oteta huomioon määritettäessä sitä, ylittyykö asianomainen enimmäismäärä.
(42) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 47 kohdan h alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(43) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 50 kohdan g alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(44) Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 90, 28.6.2014, s. 45).
(45) Asianmukaiset perustelut voivat koskea sellaisilla aloilla toimivia tuensaajia, joihin hyökkäyksen suorat tai välilliset vaikutukset vaikuttavat erityisen paljon, mukaan lukien EU:n ja sen kansainvälisten kumppaneiden asettamat pakotteet sekä esimerkiksi Venäjän toteuttamat vastatoimenpiteet. Tällaisia vaikutuksia voivat olla toimitusketjujen häiriöt, Venäjältä tai Ukrainasta saamatta jääneet maksut, kyberhyökkäysten lisääntynyt riski tai tiettyjen tämänhetkisen kriisin vaikutusten kohteena olevien tuotantopanosten tai raaka-aineiden hintojen nousu.
(46) Sellaisina kuin ne määritellään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I.
(47) Likviditeettisuunnitelmaan voi sisältyä sekä käyttöpääoma- että investointikustannuksia.
(48) Peruskorot lasketaan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti ja julkaistaan kilpailun pääosaston verkkosivustolla osoitteessa https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.
(49) Vähimmäiskokonaiskoron (peruskorko plus luottoriskimarginaalit) olisi oltava vähintään 10 peruspistettä vuodessa.
(50) Vähimmäiskokonaiskoron (peruskorko plus luottoriskimarginaalit) olisi oltava vähintään 10 peruspistettä vuodessa.
(51) Asianmukaiset perustelut voivat koskea sellaisilla aloilla toimivia tuensaajia, joihin Venäjän hyökkäyksen suorat tai välilliset vaikutukset erityisesti vaikuttavat, mukaan lukien EU:n ja sen kansainvälisten kumppaneiden toteuttamat rajoittavat taloudelliset toimenpiteet sekä Venäjän toteuttamat vastatoimenpiteet. Tällaisia vaikutuksia voivat olla toimitusketjujen häiriöt, Venäjältä tai Ukrainasta saamatta jääneet maksut, kyberhyökkäysten lisääntynyt riski tai tiettyjen tämänhetkisen kriisin vaikutusten kohteena olevien tuotantopanosten tai raaka-aineiden hintojen nousu.
(52) Sellaisina kuin ne määritellään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen liitteessä I.
(53) Likviditeettisuunnitelmaan voi sisältyä sekä käyttöpääoma- että investointikustannuksia.
(54) Jos tuki myönnetään veroetuutena, sen verovelan, jonka perusteella kyseinen etu myönnetään, on oltava syntynyt viimeistään 31. joulukuuta 2022.
(55) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 47 kohdan h alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(56) Kun tuki myönnetään takauksina tämän jakson mukaisesti, 50 kohdan g alakohdassa esitettyjä lisäedellytyksiä sovelletaan.
(57) Minkä yritys osoittaa esimerkiksi asianomaisen laskun perusteella. Vain lopullinen kulutus otetaan huomioon. Myyntiä ja omaa tuotantoa ei oteta huomioon.
(58) ((p(t) - p(ref) * 2) * q(t), jossa ”p” tarkoittaa yksikköhintaa, ”q” kulutettua määrää, ”ref”1. tammikuun ja 31. joulukuun 2021 välistä viitejaksoa ja ”t” tiettyä kuukautta 1. helmikuun ja 31. joulukuun 2022 välisenä aikana.
(59) Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).
(60) Kalenterivuoden 2021 tilinpäätöskertomusten tai viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen tilinpäätöksen perusteella.
(61) Yrityksellä katsotaan olevan toimintatappioita, kun EBITDA (tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia, lukuun ottamatta kertaluonteisia arvonalentumisia) on negatiivinen tukikelpoisuusaikana.
(62) Tiedot, joita vaaditaan 17 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 liitteessä III ja komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 liitteessä III. Takaisinmaksettavien ennakoiden, takausten, lainojen, etuoikeudeltaan huonompien lainojen ja muiden tukimuotojen tapauksessa on lisättävä asianomaisen välineen nimellisarvo kunkin tuensaajan osalta. Vero- ja sosiaaliturvamaksuetuuksien osalta yksittäisen tuen määrä voidaan ilmoittaa vaihteluvälejä käyttäen.
(63) Tiedot, joita vaaditaan komission asetuksen (EU) N:o 702/2014 liitteessä III ja 16 päivänä joulukuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1388/2014 liitteessä III. Takaisinmaksettavien ennakoiden, takausten, lainojen, etuoikeudeltaan huonompien lainojen ja muiden tukimuotojen tapauksessa on lisättävä asianomaisen välineen nimellisarvo kunkin tuensaajan osalta. Vero- ja sosiaaliturvamaksuetuuksien osalta yksittäisen tuen määrä voidaan ilmoittaa vaihteluvälejä käyttäen.
(64) Valtiontukien avoimuusmoduulin julkisen haun kautta voi hakea myönnettyihin valtiontukiin liittyviä yksittäisiä tietoja, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet valtiontukea koskevien eurooppalaisten avoimuusvaatimusten mukaisesti. Hakusivusto on osoitteessa https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=fi.
LIITE
Alat ja osa-alat, joihin tämänhetkinen kriisi erityisesti vaikuttaa
|
NACE-koodi |
Kuvaus |
1. |
14.11 |
Nahkavaatteiden valmistus |
2. |
24.42 |
Alumiinin tuotanto |
3. |
20.13 |
Muiden epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus |
4. |
24.43 |
Lyijyn, sinkin ja tinan tuotanto |
5. |
17.11 |
Massan valmistus |
6. |
07.29 |
Muiden värimetallimalmien louhinta |
7. |
17.12 |
Paperin, kartongin ja pahvin valmistus |
8. |
24.10 |
Raudan, teräksen ja rautaseosten valmistus |
9. |
20.17 |
Alkumuodossa olevan synteettisen kumin valmistus |
10. |
24.51 |
Raudan valu |
11. |
20.60 |
Tekokuitujen valmistus |
12. |
19.20 |
Jalostettujen öljytuotteiden valmistus |
13. |
24.44 |
Kuparin tuotanto |
14. |
20.16 |
Alkumuodossa olevan muovin valmistus |
15. |
13.10 |
Tekstiilikuitujen valmistelu ja kehruu |
16. |
24.45 |
Muiden metallien kuin rautametallien tuotanto |
17. |
23.31 |
Keraamisten tiilien ja laattojen valmistus |
18. |
13.95 |
Kuitukankaiden ja siitä valmistettujen tuotteiden valmistus, lukuun ottamatta vaatteita |
19. |
23.14 |
Lasikuitujen valmistus |
20. |
20.15 |
Lannoitteiden ja typpiyhdisteiden valmistus |
21. |
16.21 |
Vaneriviilun ja puupaneelien valmistus |
22. |
23.11 |
Tasolasin valmistus |
23. |
23.13 |
Onton lasitavaran valmistus |
24. |
|
Seuraavat osat toimialasta Teollisuuskaasut (20.11): |
|
20.11.11.50 20.11.12.90 |
Vety Epäorgaaniset epämetallien happiyhdisteet |
25. |
|
Seuraavat toimialat muiden orgaanisten peruskemikaalien valmistuksen alalla (20.14): |
|
20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 |
Sykloheksaani Bentseeni Tolueeni o-ksyleeni p-ksyleeni m-ksyleeni ja ksyleeni-isomeerien seokset Styreeni Etyylibentseeni Kumeeni Muut sykliset hiilivedyt Eteeniglykoli (etaanidioli) 2,2-oksidietanoli (dietyleeniglykoli, digoli) Ooksiraani (eteenioksidi) Bentsoli (bentseeni), toluoli (tolueeni) ja ksyloli (ksyleenit) Naftaleeni ja muut aromaattiset hiilivetyseokset (pois lukien bentsoli, toluoli, ksyloli) |
26. |
|
Seuraava toimiala muiden orgaanisten peruskemikaalien valmistuksen alalla (23.99): |
|
23.99.19.10 |
Kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla (myös näiden keskinäiset sekoitukset), massatavarana, levyinä tai rullina |