EUROOPAN KOMISSIO
Strasbourg 14.2.2023
COM(2023) 88 final
2023/0042(COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
asetuksen (EU) 2019/1242 muuttamisesta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien tiukentamiseksi ja raportointivelvoitteiden sisällyttämiseksi siihen sekä asetuksen (EU) 2018/956 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
{SEC(2023) 100 final} - {SWD(2023) 88 final} - {SWD(2023) 89 final}
PERUSTELUT
1.EHDOTUKSEN TAUSTA
•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa
vahvistetaan komission sitoumus vastata ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin. Yksi ohjelman keskeinen osa on
Eurooppalainen ilmastolaki
, jossa vahvistetaan lainsäädännössä EU:n sitoumus saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja nostetaan välitavoitetta asettamalla tavoitteeksi nettopäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasosta. Tämä vastaa EU:n sitoutumista Pariisin sopimuksen mukaisiin maailmanlaajuisiin ilmastotoimiin. Venäjän Ukrainaan tekemään hyökkäykseen liittyvä kriisi vahvistaa entisestään tarvetta vähentää EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, kuten
REPowerEU-suunnitelmassa
korostetaan. Suunnitelmassa esitetään toimia energian säästämiseksi, tarjonnan monipuolistamiseksi, fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi ja älykkäiden investointien ja uudistusten toteuttamiseksi kaikilla talouden aloilla.
Viidesosa EU:n kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä on peräisin tieliikenteestä, ja liikenteen päästöt ovat kasvussa. Kun otetaan lisäksi huomioon, että kolmasosa kaikesta EU:ssa kulutettavasta loppuenergiasta kulutetaan maantieliikenteessä, on selvää, että siirtyminen
päästöttömään liikenteeseen
on välttämätöntä EU:n energiariippuvuuden vähentämiseksi mahdollisimman nopeasti. Tältä osin REPowerEU-suunnitelmassa korostetaan tarvetta lisätä energiansäästöjä ja tehokkuutta liikennealalla ja nopeuttaa siirtymistä päästöttömiin ajoneuvoihin yhdistämällä sähköistäminen fossiilittoman vedyn käyttöön fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi.
Näiden tiukempien ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi komissio hyväksyi heinäkuussa 2021 osana
55-valmiuspakettia
kattavan
joukon johdonmukaisia ehdotuksia
.
. Liikenne aiheuttaa myös yli kaksi kolmasosaa kaikista typen oksidien päästöistä ja merkittävän osan (ainakin noin 10 prosenttia) muista epäpuhtauspäästöistä. Erityisesti maantieliikenne aiheuttaa edelleen huomattavan osan kaikkien merkittävien ilman epäpuhtauksien päästöistä (rikin oksideja lukuun ottamatta).
Ilman lisätoimenpiteitä liikenneala ei edistä riittävästi vuosien 2030 ja 2050 ilmasto- ja saasteettomuustavoitteita eikä auta EU:ta vähentämään energiariippuvuutta. Ilmastotavoitesuunnitelman ja 55-valmiuspaketin taustalla olevat toimintapoliittiset skenaariot osoittavat, että raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiselle on asetettava kunnianhimoisemmat tavoitteet. Sen rinnalla on toteutettava tavaraliikennejärjestelmien parantamiseen tähtääviä politiikkoja, liikennemuotosiirtymä mukaan lukien.
Raskaat hyötyajoneuvot aiheuttavat yli neljänneksen tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöistä EU:ssa ja yli 6 prosenttia EU:n kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Vuonna 2019 raskaiden hyötyajoneuvojen kasvihuonekaasupäästöt olivat 44 prosenttia suuremmat kuin lentoliikenteen kokonaispäästöt ja 37 prosenttia suuremmat kuin meriliikenteen kokonaispäästöt.
Autoteollisuus on erittäin tärkeä EU:n taloudelle. Sen osuus EU:n BKT:stä on yli 7 prosenttia. Se tarjoaa suoraan tai välillisesti työpaikan 14,6 miljoonalle eurooppalaiselle valmistusteollisuudessa, myynnissä, huollossa, rakentamisessa, liikenteessä ja kuljetuspalveluissa. EU on yksi maailman suurimmista moottoriajoneuvojen tuottajista ja alan teknologinen johtaja. EU:n autoala investoi vuosittain tutkimukseen ja kehittämiseen 60,9 miljardia euroa. Raskaat hyötyajoneuvot ovat merkittävä osa autoteollisuutta, ja EU:ssa on useita suuria raskaiden hyötyajoneuvojen tuotantolaitoksia. EU:ssa valmistetaan vuosittain noin 500 000 uutta raskasta hyötyajoneuvoa. Vaikka tämä on huomattavasti vähemmän kuin valmistettavien autojen määrä, raskaiden hyötyajoneuvojen yksikkökohtainen arvonlisäys on huomattavasti suurempi.
Autoalalla on käynnissä merkittävä rakenteellinen muutos, jossa mukana ovat myös puhtaat ja digitaaliset teknologiat. Erityisesti alalla on käynnissä siirtyminen polttomoottoreista päästöttömiin ja vähäpäästöisiin teknologioihin sekä yhä verkottuneempiin ajoneuvoihin. Autoteollisuutta olisi tuettava, jotta se voi säilyttää johtoasemansa tulevaisuuden teknologioiden osalta ja vahvistaa sitä.
Raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit ovat keskeinen keino alan hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on asettaa uusia päästönormeja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja edistää siirtymistä päästöttömään liikkumiseen osana laajempaa kontekstia, johon kuuluvat vuotta 2030 koskevat tiukemmat EU:n ilmastotavoitteet ja ilmastoneutraaliuden saavuttaminen EU:ssa vuoteen 2050 mennessä.
Ehdotuksella on kolme erityistavoitetta. Ensimmäinen erityistavoite on vähentää raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaasti ja EU:n ilmastotavoitteiden mukaisesti ja parantaa samalla EU:n energiaturvallisuutta. Kun otetaan huomioon, että raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien vaikutus ajoneuvokannan päästöjen vähentämiseen ei ole välitön, ja lisäksi ajoneuvokannan uusimisen dynamiikka, varhaiset toimet ovat tärkeitä pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi.
Toinen erityistavoite on tarjota Euroopan liikenteenharjoittajille ja niiden asiakkaille, joista useimmat ovat pk-yrityksiä, hyötyjä energiatehokkaampien ajoneuvojen laajemmasta käyttöönotosta. Raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormit kannustavat valmistajia lisäämään päästöttömien ajoneuvojen tarjontaa. Sen myötä kuluttajien saatavilla on edullisempia päästöttömiä ajoneuvoja ja niiden käytöstä saadaan merkittäviä energiansäästöjä, mikä vähentää tällaisten ajoneuvojen omistamisen kokonaiskustannuksia.
Kolmas erityistavoite on vahvistaa EU:n teollisuuden teknologista ja innovointiin liittyvää johtoasemaa kanavoimalla investointeja päästöttömiin teknologioihin. Vaikka autoteollisuus on onnistunut kehittämään ja valmistamaan polttomoottoriajoneuvoihin liittyviä edistyneitä teknologioita ja markkinoimaan niitä maailmanlaajuisesti, alalla on kanavoitava yhä enemmän investointeja päästöttömiin teknologioihin, jotta se voi tulla johtavaksi toimijaksi maailmanlaajuisessa siirtymisessä päästöttömään liikkumiseen.
•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
Tämä aloite liittyy läheisesti 55-valmiuspaketin yhteydessä hyväksyttyihin ehdotuksiin.
Hiilidioksidipäästönormit auttavat jäsenvaltioita saavuttamaan taakanjakoasetuksen mukaiset tavoitteensa, koska normeilla varmistetaan tieliikenteen päästöjen väheneminen. Ne edistävät energiatehokkuustavoitteen saavuttamista kannustamalla ajoneuvojen sähköistämiseen ja uusiutuvia energialähteitä koskevan tavoitteen saavuttamista tarjoamalla täydentävän reitin uusiutuvan energian käytölle. Ehdotus on myös linjassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin ehdotusten kanssa, erityisesti ilmastonmuutosta, energiaa ja liikennettä koskevien ehdotusten 3 ja 4 kanssa, joissa korostetaan tarvetta vähentää riippuvuutta öljystä ja kaasusta ja edistää sähköajoneuvojen käyttöä sekä investointeja tarvittavaan latausinfrastruktuuriin.
Hiilidioksidipäästönormit sekä rakennuksiin ja tieliikenteeseen sovellettava päästökauppa täydentävät vahvasti toisiaan. Hiilidioksidipäästönormeilla katetaan polttoainetehokkaampien ja päästöttömien ajoneuvojen tarjonta ja asetetaan ajoneuvojen valmistajille vaatimuksia uutta ajoneuvokantaa varten. Päästökauppajärjestelmän laajentaminen koskee koko ajoneuvokannan polttoaineen käyttöä. Se voisi lisätä sekä polttoainetehokkaampien että päästöttömien ajoneuvojen kysyntää, mikä auttaisi ajoneuvojen valmistajia saavuttamaan hiilidioksiditehokkuustavoitteet.
Hiilidioksidipäästönormit, joiden kautta markkinoille toimitetaan uusia päästöttömiä ajoneuvoja, täydentävät myös uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä, jolla kannustetaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöönottoon ajoneuvokannan polttomoottoriajoneuvoissa.
Myös hiilidioksidipäästönormien ja vahvistetun päästökauppajärjestelmän sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin välillä on synergioita. Päästökauppajärjestelmä ja uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi edistävät sähköntuotannon hiilestä irrottamista siten, että päästöttömissä ajoneuvoissa, joiden käyttöön hiilidioksidipäästönormeilla kannustetaan, käytettävän energian tuotannossa siirrytään asteittain uusiutuviin energialähteisiin, jolloin saavutetaan hiilineutraalius koko polttoaineketjun osalta.
Synergioita on myös päästöihin liittyvää Euro 7 -tyyppihyväksyntää koskevan ehdotuksen kanssa, jolla varmistetaan, että kaikki ajoneuvot ovat niin puhtaita kuin on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista. Tämä on erityisen tärkeää, koska myös päästöttömien ajoneuvojen renkaista irtoaa mikromuovia ja jarrujärjestelmistä hiukkasia. Tällaisia muita kuin pakokaasupäästöjä ehdotetaan säänneltäväksi Euro 7 -tyyppihyväksynnällä.
Hiilidioksidipäästönormeilla varmistetaan päästöttömien ajoneuvojen tarjonta, mutta vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus on tarpeellinen täydentävä väline infrastruktuurin käyttöönottoon liittyvän markkinaesteen poistamiseksi.
Energiaverotus, lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin tehtävät investoinnit, uusi hiilen hinnoittelu ja ajan tasalle saatetut hiilidioksidipäästönormit muodostavat yhdessä tasapainoisen ja kustannustehokkaan lähestymistavan tieliikenteen päästöjen vähentämiseen, markkinaesteiden poistamiseen sekä markkinoiden puutteiden korjaamiseen ja antavat sijoittajille varmuuden investoida päästöttömään teknologiaan.
•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
Tämä ehdotus on yhdenmukainen kaikkien EU:n toimien ja politiikkojen kanssa. Sillä autetaan EU:ta saavuttamaan vuoden 2030 kunnianhimoisempi tavoite ja toteuttamaan onnistunut ja oikeudenmukainen siirtymä kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa todetaan.
Tällä ehdotuksella, 55-valmiuspakettiin kuuluvalla ehdotuksella, Next Generation EU -välineellä, REPowerEU-suunnitelmalla ja vuodet 2021–2027 kattavalla monivuotisella rahoituskehyksellä autetaan saavuttamaan Euroopan tavoittelema vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos. Näiden politiikkatoimien yhdistäminen nopeuttaa siirtymistä puhtaaseen ja kestävään talouteen yhdistämällä ilmastotoimet talouskasvuun. Aloite on yhdenmukainen myös puhdasta kiertotaloutta ja kestävää ja älykästä liikkumista koskevien unionin politiikkatoimien sekä saasteettomuustoimintasuunnitelman tavoitteiden kanssa. Aloite edistää puhdasta ilmaa koskevien tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien ilmanlaatudirektiivien ehdotetun tarkistuksen mukaiset tiukemmat ilmanlaatunormit, sillä päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen käyttöönoton nopeuttaminen johtaa ilmansaasteiden vähentymiseen, mistä koituu sivuhyötyjä myös vesien ja maaperän kunnolle ilmansaastelaskeuman aiheuttaman pilaantumisen vähentyessä.
Kuten tiedonannossa ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” ilmoitettiin, komissio aikoo yhteistyössä viranomaisten, sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten kanssa kartoittaa ne vihreän ja digitaalisen siirtymän polut, jotka tukevat päästöttömien ajoneuvojen valmistuksen laajentamista, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin nopeaa käyttöönottoa ja niihin liittyvää työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma parantaa Euroopan nettonollateollisuuden kilpailukykyä ja tukee nopeaa siirtymistä ilmastoneutraaliuteen. Suunnitelman tavoitteena on tarjota suotuisampi ympäristö sellaisen nettonollateknologian ja sellaisten nettonollatuotteiden tuotantokapasiteetin lisäämiselle EU:ssa, joita tarvitaan Euroopan kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
Aloite on myös yhdenmukainen EU:n tutkimus- ja innovaatiopolitiikan kanssa. Päästöttömien teknologioiden kehittämistä tuetaan myös EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ja erityisesti Horisontti Eurooppa -kumppanuuksien puitteissa.
Aloite on yhdenmukainen päästöttömille tai vähäpäästöisille ajoneuvoille ja puhtaalle liikenteelle myönnettävän EU:n rahoituksen kanssa. Koheesiorahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta myönnetään 8,2 miljardia euroa puhtaaseen kaupunkiliikenneinfrastruktuuriin, 5,1 miljardia euroa puhtaaseen kaupunkiliikenteen liikkuvaan kalustoon, 1,1 miljardia euroa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuriin, 408 miljoonaa euroa kaupunkiliikenteen digitalisointiin (kasvihuonekaasupäästöt) ja 141 miljoonaa euroa maantieliikenteen digitalisointiin (kasvihuonekaasupäästöt). Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetään tukea 7,7 miljardia euroa puhtaaseen kaupunkiliikenneinfrastruktuuriin, 5,4 miljardia euroa puhtaaseen kaupunkiliikenteen liikkuvaan kalustoon, 60 miljoonaa euroa liikenteen digitalisointiin, kun sillä pyritään osittain vähentämään kaupunkiliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä, 380 miljoonaa euroa liikenteen digitalisointiin, kun sillä pyritään osittain vähentämään tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä, ja 7,6 miljardia euroa päästöttömiin tai vähäpäästöisiin ajoneuvoihin.
Asetus ulkomaisista tuista tuli voimaan 12. tammikuuta 2023. Näillä uusilla säännöillä puututaan ulkomaisten tukien aiheuttamiin vääristymiin ja niiden avulla EU voi pysyä avoimena kaupalle ja investoinneille ja varmistaa samalla tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille.
2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
•Oikeusperusta
Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 192 artikla. SEUT-sopimuksen 191 artiklan ja 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unioni edistää muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen. Sekä asetus (EU) 2019/1242 että asetus (EU) 2018/956 perustuivat SEUT-sopimuksen 192 artiklaan.
•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
Ilmastonmuutos on valtioiden rajat ylittävä ongelma, jota ei voida ratkaista yksin kansallisella tai paikallisella toiminnalla. Ilmastotoimia on koordinoitava EU:n ja mikäli mahdollista maailmanlaajuisella tasolla. EU:n toimet ovat perusteltuja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen nojalla. Euroopan unioni on vuodesta 1992 alkaen pyrkinyt kehittämään yhteisiä ratkaisuja ja edistämään maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. EU:n tason toimet ovat ennen kaikkea kustannustehokas tapa saavuttaa vuodeksi 2030 asetetut ja pidemmän aikavälin päästövähennystavoitteet ja samalla varmistaa oikeudenmukaisuus ja ympäristötavoitteiden toteutuminen. SEUT-sopimuksen 191–193 artiklassa vahvistetaan ja määritetään EU:n toimivalta ilmastonmuutoksen alalla.
Tehokkaammat EU:n toimet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tieliikenneala tukee riittävästi vuoden 2030 päästövähennystavoitteen sekä vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista.
Vaikka kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason aloitteilla voidaan luoda synergioita, ne eivät yksin riitä, varsinkin kun otetaan huomioon maanteiden tavaraliikenteen kansainvälinen ulottuvuus. Ilman koordinoituja EU:n toimia kansallisten järjestelmien moninaisuus sekä erilaiset tavoitetasot ja suunnitteluparametrit voivat johtaa sisämarkkinoiden pirstoutumiseen. Yksittäiset jäsenvaltiot muodostaisivat myös liian pienet markkinat, jotka eivät voisi edistää koko alan muutosta tai luoda mittakaavaetuja.
•Suhteellisuusperiaate
Tällä ehdotuksella tarkistetaan raskaiden hyötyajoneuvojen nykyisiä hiilidioksidipäästönormeja ilmastolaissa asetettujen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen niiden unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kustannustehokkaalla tavalla samalla kun varmistetaan oikeudenmukaisuus ja ympäristötavoitteiden toteutuminen. Ehdotuksen tuottamat hyödyt ovat suuremmat kuin siihen liittyvät ennakoidut lisäkustannukset.
•Toimintatavan valinta
Ehdotuksella muutetaan asetusta (EU) 2019/1242, minkä vuoksi asetus on ainoa asianmukainen sääntelytapa.
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
Raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormeja koskeva asetus (EU) 2019/1242 hyväksyttiin ja se tuli voimaan vuonna 2019. Siinä asetetaan uudet sitovat hiilidioksiditavoitteet, joita sovelletaan vuodesta 2025 alkaen. Tässä vaiheessa ei ole mahdollista arvioida näiden säännösten soveltamisen tehokkuutta.
Tarkistus on kuitenkin tarpeen, jotta asetus saatettaisiin vastaamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita ja eurooppalaisen ilmastolain mukaisia tiukennettuja päästövähennystavoitteita. Kyseisistä muutoksista tehtiin vaikutustenarviointi.
•Sidosryhmien kuulemiset
Kerätäkseen näyttöä ja parantaakseen prosessin läpinäkyvyyttä komissio järjesti julkisen kuulemisen 20. joulukuuta 2021 ja 14. maaliskuuta 2022 välisenä aikana. Yksityiskohtainen tiivistelmä ja kuulemisen tulokset esitetään tätä ehdotusta koskevan vaikutustenarvioinnin liitteessä 2. Erityisesti komissio pyysi palautetta seuraavilta sidosryhmiltä: jäsenvaltiot (kansalliset ja alueelliset viranomaiset), ajoneuvojen valmistajat, komponenttien ja materiaalien toimittajat, ajoneuvojen ostajat (yksityiset henkilöt, yritykset, liikennöintiyritykset), energiantoimittajat, ympäristö-, liikenne- ja kuluttajajärjestöt, työmarkkinaosapuolet, tutkimus- ja tiedeyhteisö.
Julkisen kuulemisen lisäksi palautetta kerättiin myös seuraavilla tavoilla: i) tapaamiset asiaankuuluvien toimialajärjestöjen, ajoneuvonvalmistajien, komponenttien ja materiaalien toimittajien, liikenteenharjoittajien ja kansalaisjärjestöjen kanssa; ii) sidosryhmien ja jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamat kannanotot. Pääkohdat voidaan tiivistää seuraavasti:
Suurin osa vastaajista kannatti tavoitetta vähentää uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaalla tavalla, joka on linjassa päästöjen vähentämistä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä koskevan yleisen ilmastotavoitteen ja vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.
Suurin osa vastaajista kannatti myös kahta muuta tavoitetta (EU:n energiankulutuksen vähentäminen ja tuontiriippuvuuden vähentäminen fossiilisista polttoaineista sekä teknisen ja teollisen johtoaseman vahvistaminen ja työllisyyden edistäminen raskaiden hyötyajoneuvojen EU:n arvoketjussa), mutta vähäisemmässä määrin.
Soveltamisalan osalta kaikissa sidosryhmien edustajien ryhmissä suurin osa vastaajista kannatti uusien tavoitteiden asettamista yli 7,5 tonnin kuorma-autoille sekä kaupunki- ja kaukoliikenteen linja-autoille.
Kuulemisessa ilmaistiin yleinen tuki tavoitetasojen nostamiselle sekä pitkällä että lyhyellä aikavälillä. Ympäristöalan kansalaisjärjestöt ja päästöttömien ajoneuvojen valmistajat kehottivat asettamaan mahdollisimman kunnianhimoiset tavoitteet, kun taas ajoneuvojen valmistajat, liikenteenharjoittajat, komponenttien toimittajat ja polttoaineiden toimittajat kannattivat vähemmän kunnianhimoisia tavoitteita. Kaikki sidosryhmät pitivät tärkeänä normien asettamista perävaunuille ja puoliperävaunuille, lukuun ottamatta puolta liikenteenharjoittajista, jotka esittivät eriäviä mielipiteitä. Eriäviä näkemyksiä saatiin myös mahdollisuudesta ottaa käyttöön mekanismi, jolla uusiutuvat ja vähähiiliset polttoaineet otetaan huomioon arvioitaessa hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattamista.
•
Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
Taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten määrällisen arvioinnin osalta vaikutustenarviointi perustuu useisiin PRIMES-mallilla kehitettyihin skenaarioihin. Arviointia täydennettiin muilla mallinnusvälineillä, kuten E3ME-malleilla sekä JRC:n DIONE-mallilla.
Kasvihuonekaasupäästöjä ja uusien raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannan muita ominaisuuksia koskevat seurantatiedot saatiin jäsenvaltioiden ja valmistajien raportoimista vuotuisista seurantatiedoista, jotka Euroopan ympäristökeskus (EYK) on kerännyt asetuksen (EU) 2018/956 nojalla.
Lisätietoja kerättiin ulkoisten toimeksisaajien kanssa tehdyillä palvelusopimuksilla.
•Vaikutustenarviointi
Vaikutustenarviointi perustuu yhdennettyihin mallintamisskenaarioihin, joissa otetaan huomioon eri poliittisten välineiden vuorovaikutus talouden toimijoiden kanssa, jotta voidaan varmistaa täydentävyys, johdonmukaisuus ja vaikuttavuus vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden saavuttamisessa. Näissä skenaarioissa otetaan huomioon osana 55-valmiuspakettia heinäkuussa 2021 ehdotetut toimintapolitiikat ja tuoreempi REPowerEU-suunnitelma sekä ehdotetut uudet Euro 7 -normit.
Tähän ehdotukseen liitetty vaikutustenarviointi on valmisteltu ja laadittu noudattaen sovellettavia parempaa sääntelyä koskevia ohjeita. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi kielteisen lausunnon 16. syyskuuta 2022. Lautakunta antoi uudelleen toimitetusta vaikutustenarvioinnista 6. joulukuuta 2022 myönteisen lausunnon, joka sisältää varaumia.
Lautakunnan suosittamat parannukset on sisällytetty lopulliseen versioon.
Tämä koskee erityisesti seuraavia pääkohtia:
·Jäljellä olevan hiilidioksidipäästöjen vähentämistarpeen, johon aloitteella pyritään puuttumaan, määrittäminen
·Perustason tarkempi kuvaus
·Lisätiedot tarkoituksenmukaisimpien vaihtoehtojen yhdistelmien kokonaiskustannuksista ja hyödyistä sekä niiden oikeasuhteisuudesta
·Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon selventäminen
·Keskeisten teknologioiden ja niitä tukevien infrastruktuurien mahdollisesta vajaakäytöstä aiheutuvien rajoitteiden ja riskien tarkastelu, mukaan lukien tuloksiin vaikuttavien epävarmuustekijöiden lisäanalyysi
·Raskaiden hyötyajoneuvojen alan kansainvälisen kilpailukyvyn jatkotarkastelu.
Toimintapoliittiset vaihtoehdot
Vaikutustenarvioinnissa analysoitiin aihealueittain ryhmiteltyjä toimintavaihtoehtoja, joilla on määrä ratkaista havaitut ongelmat ja saavuttaa poliittiset tavoitteet.
1)Uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästötavoitteet (soveltamisala, tasot, ajoitus, toimintatavat):
Tavoitetasojen osalta tarkastellut vaihtoehdot kattavat kolme kehityspolkua vuoteen 2040 asti ja heijastavat tavoitetta vähentää tieliikenteen päästöjä 90 prosentilla vuoteen 2050.
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto vuoden 2030 tiukemman tavoitetason ja vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen edistämiseksi on vahvistaa merkittävästi EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia hiilidioksidipäästötavoitteita uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osalta vuodesta 2030 alkaen ja laajentaa niiden soveltamisalaa. Tämä antaa tarvittavaa ohjausta päästöttömien ajoneuvojen tarjonnan lisäämiseksi, tarjoaa hyötyjä ajoneuvojen käyttäjille ja edistää innovointia ja teknologista johtoasemaa samalla kun rajoitetaan valmistajille aiheutuvien kustannusten nousua. Raskaita hyötyajoneuvoja koskevat normit auttavat myös vähentämään ilman epäpuhtauksia.
Mitä tulee tavoitteiden tiukentamisen ajoitukseen, parhaaksi arvioitu vaihtoehto on säilyttää sääntelyyn perustuva lähestymistapa, jossa tavoitteita tiukennetaan viiden vuoden jaksoissa, jotta voidaan ottaa huomioon autoalan kehityssyklit.
Liikapäästömaksuista mahdollisesti saatavat tulot olisivat edelleen osa EU:n yleistä talousarviota. Muut tarkastellut vaihtoehdot lisäisivät merkittävästi hallinnollista rasitusta eivätkä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää.
EU:hun sijoittautuneille ja EU:n ulkopuolisille pienvalmistajille voitaisiin myöntää poikkeustavoite.
2)Päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin liittyvät erityiset kannustimet:
Päästöttömiin ja vähäpäästöisiin ajoneuvoihin liittyvien kannustinmekanismien osalta tarkasteltiin erilaisia vaihtoehtoja sekä mekanismin tyypin että sen piiriin kuuluvien ajoneuvojen osalta. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on poistaa päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kannustinjärjestelmä vuodesta 2030 alkaen, sillä päästöttömien ja vähäpäästöisten ajoneuvojen markkinoille saattamista ohjaavat kyseisestä päivästä alkaen sovellettavat tiukemmat hiilidioksiditavoitteet. Tämä myös yksinkertaistaisi lainsäädäntöä ja vähentäisi riskiä sen vaikuttavuuden heikentymisestä.
3)Mekanismi, jolla otetaan huomioon uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden mahdollinen osuus arvioitaessa tavoitteiden noudattamista.
Tässä yhteydessä tarkasteltiin kahta vaihtoehtoa: hiilikorjauskerrointa ja hyvitysjärjestelmää. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto ei kuitenkaan sisällä tällaista mekanismia, koska se ei olisi kustannustehokasta valmistajien, liikenteenharjoittajien eikä yhteiskunnan kannalta ja koska se hämärtäisi eri toimijoiden vastuuta tavoitteiden saavuttamisesta, heikentäisi tehokkuutta ja lisäisi hallinnollista taakkaa ja monimutkaisuutta. Uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöä edistetään tarkistamalla uusiutuvia energialähteitä koskevaa direktiiviä, EU:n päästökauppajärjestelmää ja energiaverodirektiivejä.
•Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen
Sääntelyn parantamista koskevan komission sitoumuksen mukaisesti ehdotus on laadittu osallistavasti ja avoimessa ja jatkuvassa yhteistyössä sidosryhmien kanssa.
Nykyiseen asetukseen verrattuna ehdotuksen ei odoteta lisäävän yrityksille ja kansalaisille aiheutuvia hallinnollisia kustannuksia. Lisäksi yksinkertaistamisen edistämiseksi ehdotetaan, että yksi voimassa oleva säännös eli päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva bonus-kannustinmekanismi poistetaan käytöstä vuodesta 2030 alkaen ja otetaan käyttöön pieniä valmistajia koskeva poikkeus.
•Perusoikeudet
Ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Sillä edistetään nimenomaisesti tavoitetta ympäristönsuojelun korkeasta tasosta kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklassa määrätyllä tavalla.
4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien erilaisten tietokokonaisuuksien analysointi ja käsittely ovat olennaisia tekijöitä hiilidioksidipäästönormien täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa. Koska näiden tietoaineistojen analysointiin ja käsittelyyn liittyy merkittäviä oikeusvaikutuksia, on pyrittävä varmistamaan tällaisten toimien oikeellisuus ja luotettavuus. Komissiossa ja Euroopan ympäristökeskuksessa tarvittaisiin lisäresursseja. Talousarviovaikutusten yksityiskohtainen erittely esitetään lainsäädäntöesitykseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.
5.LISÄTIEDOT
•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
Asetuksen (EU) 2019/1242 täytäntöönpanon seuraamiseksi on jo käytössä vakiintunut järjestelmä. Jäsenvaltiot ja valmistajat raportoivat komissiolle vuosittain tiedot ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta.
Komissio julkaisee Euroopan ympäristökeskuksen tuella vuosittain edellisen raportointikauden seurantatiedot, joihin sisältyvät valmistajakohtaiset tiedot suoriutumisesta mitattuna suhteessa hiilidioksidipäästötavoitteisiin tai kehityspolkuun. Lainsäädäntö perustuu jatkossakin tähän vakiintuneeseen seurantaa ja vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevaan kehykseen.
•Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset
Ehdotuksen 1 artiklan 1 kohta: Muutos 1 artiklaan – Kohde ja tavoitteet
Asetuksen 1 artiklaa muutetaan sen selventämiseksi, että ehdotuksessa säädetään myös uusien raskaiden hyötyajoneuvojen tiettyjen tietojen seurantaa ja raportointia koskevista vaatimuksista.
Ehdotuksen 1 artiklan 2 kohta: Muutos 2 artiklaan – Soveltamisala
Asetuksen 2 artiklaa muutetaan asetuksen soveltamisalan laajentamiseksi vastaamaan asetuksen 2018/956 laajempaa soveltamisalaa niin, että soveltamisalaan sisältyvät myös perävaunut, kaupunki- ja kaukoliikenteen linja-autot ja muuntyyppiset kuorma-autot. Viittaukset direktiiviin 2007/46/EY (tyyppihyväksyntää koskeva puitedirektiivi), joka kumottiin 1. syyskuuta 2020 alkaen, korvataan viittauksilla tyyppihyväksyntää koskevaan asetukseen (EU) 2018/858, jota on sovellettu kyseisestä päivästä alkaen. Hiilidioksidipäästötavoitteita ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu ja rakennettu tai muunnettu väestönsuojelun, palolaitosten ja yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön.
Ehdotuksen 1 artiklan 3 kohta: Muutos 3 artiklaan – Määritelmät
Tiettyjä määritelmiä päivitetään tai lisätään.
Ehdotuksen 1 artiklan 4 kohta: Uusi 3 a ja 3 b artikla
Uusi 3 a artikla lisätään. Siinä vahvistetaan, kuinka paljon unionin uusien raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannan hiilidioksidipäästöjä vähennetään tiettyinä vuosina, ja määritellään, miten nämä tavoitteet jaetaan raskaiden hyötyajoneuvojen alaryhmille.
Siinä selvennetään myös, että tavoitteita ei sovelleta erikoiskäyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin, maastoajoneuvoihin, erikoiskäyttöön tarkoitettuihin maastoajoneuvoihin eikä työajoneuvoihin, kuten ajoneuvonostureihin tai maa- ja metsätalousajoneuvoihin.
Uudessa 3 b artiklassa asetetaan unionin uusien perävaunujen ajoneuvokantaan liittyviä hiilidioksidipäästövaatimuksia sekä kaupunkiliikenteen linja-autojen nollapäästötavoitteet. Tätä nollapäästötavoitetta ei sovelleta alueelliseen henkilöliikenteeseen ja kaukoliikenteeseen käytettäviin linja-autoihin, joihin sovelletaan ainoastaan 3 a artiklassa asetettuja hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteita.
Ehdotuksen 1 artiklan 6 kohta: Muutos 5 artiklaan – Nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot
Asetuksen 5 artiklaa muutetaan niin, että nolla- ja vähäpäästöisten ajoneuvojen kannustinjärjestelmä lakkautetaan vuonna 2029.
Ehdotuksen 1 artiklan 7 kohta: Muutos 6 artiklaan – Valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteet
Asetuksen 6 artiklaa muutetaan siten, että perävaunuihin liittyvät hiilidioksidipäästöt ja päästöttömiä linja-autoja koskeva tavoite sisällytetään valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteeseen.
Ehdotuksen 1 artiklan 8 kohta: Uusi 6 a artikla – Ajoneuvojen siirtäminen valmistajien välillä ja uusi 6 b artikla – Poikkeus pienten ajoneuvomäärien valmistajille
Uusi 6 a artikla lisätään. Siinä annetaan valmistajille mahdollisuus siirtää tietyin edellytyksin yksittäisiä ajoneuvoja keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi.
Uusi 6 b artikla lisätään. Siinä annetaan mahdollisuus vapauttaa hiilidioksidipäästötavoitteista valmistajat, jotka vastaavat alle 100 uuden raskaan hyötyajoneuvon rekisteröinnistä EU:ssa.
Ehdotuksen 1 artiklan 9 kohta: Muutos 7 artiklaan – Päästöhyvitykset ja päästövelat
Asetuksen 7 artiklaa muutetaan siten, että valmistajat voivat ottaa huomioon päästöhyvitykset tai päästövelat myös vuoden 2029 raportointikauden jälkeen. Vuodet 2030–2040 kattavalle raportointikaudelle määritetään myös hiilidioksidipäästövähennysten kehityspolku.
Ehdotuksen 1 artiklan 10 kohta: Uusi 7 a artikla – Ajoneuvojen osoittaminen valmistajalle ja uusi 7 b artikla – M-luokan ajoneuvojen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskeminen
Uusi 7 a artikla lisätään ja siinä vahvistetaan, miten rekisteröidyt ajoneuvot osoitetaan valmistajalle vaatimustenmukaisuuden arviointia varten. Uusi 7 b artikla lisätään ja siinä vahvistetaan, miten M-luokan ajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt lasketaan, jos ensimmäisen vaiheen ajoneuvon valmistaja ei ole valmistuneen ajoneuvon valmistaja.
Ehdotuksen 1 artiklan 12 kohta: Muutos 9 artiklaan – Seurantatietojen tarkastaminen
Asetuksen 9 artiklaa muutetaan siten, että se kattaa useampia tapauksia, joissa tyyppihyväksyntäviranomaisten ja valmistajien on ilmoitettava komissiolle kaikista ilmoitettuihin tietoihin liittyvistä poikkeamista.
Ehdotuksen 1 artiklan 13 kohta: Muutos 10 artiklaan – CO2-vertailupäästöjen arviointi
Asetuksen 10 artiklaa muutetaan siten, että se kattaa laajennettuun soveltamisalaan lisättyjen ajoneuvojen alaryhmien CO2-vertailupäästöjen arvioinnin.
Ehdotuksen 1 artiklan 14 kohta: Muutos 11 artiklaan – Tietojen julkaiseminen ja valmistajien onnistuminen tavoitteiden täyttämisessä
Uusi kohta lisätään, jotta komissio voi täydentää samassa artiklassa tarkoitettuja täytäntöönpanosäädöksiä, kun vertailupäästöjä on mukautettava hiilidioksidipäästöjen määrittämisessä käytettyyn menettelyyn tehtyjen muutosten vuoksi.
Ehdotuksen 1 artiklan 15 kohta: Muutos 13 artiklaan – Raskaiden hyötyajoneuvojen käytönaikaisten hiilidioksidipäästöjen tarkastaminen
Asetuksen 13 artiklan 3 kohtaan lisätään virke, jossa asetetaan vastuussa olevalle tyyppihyväksyntäviranomaiselle velvoite antaa oikaistut tiedot sisältävä oikaisuilmoitus ja toimittaa kyseinen ilmoitus komissiolle ja asianomaisille osapuolille, jos tyyppihyväksyntäasiakirjojen tietoja ei voida oikaista asetuksen (EU) 2018/858 nojalla.
Ehdotuksen 1 artiklan 16 kohta: Uusi 13 a – 13 f artikla
Uudella 13 a – 13 f artiklalla muutettuun asetukseen (EU) 2019/1242 sisällytetään asetuksen (EU) 2018/956 4–9 artikla.
Uusi 13 a artikla – Jäsenvaltioiden suorittama seuranta ja raportointi
Lisätään uusi 13 a artikla, joka vastaa suurelta osin asetuksen (EU) 2018/956 4 artiklaa ja jossa asetetaan jäsenvaltioille velvoite seurata ja raportoida tiettyjä tietoja uusista raskaista hyötyajoneuvoista.
Uusi 13 b artikla – Valmistajien tai muiden tahojen suorittama seuranta ja raportointi
Lisätään uusi 13 b artikla, joka vastaa suurelta osin asetuksen (EU) 2018/956 5 artiklaa ja jossa asetetaan valmistajille tai muille tahoille velvoite seurata ja raportoida tiettyjä tietoja uusista raskaista hyötyajoneuvoista. Artiklaan lisätään uusi kohta, jossa selvennetään valmistajien ja muiden raskaan hyötyajoneuvon määrittämisestä vastaavien tahojen velvoitteita.
Uusi 13 c artikla – Keskusrekisteri
Lisätään uusi 13 c artikla, joka vastaa suurelta osin asetuksen (EU) 2018/956 6 artiklaa ja jossa asetetaan komissiolle velvoite ylläpitää ja päivittää keskusrekisteriä.
Uusi 13 d artikla – Ajonaikainen varmentava testi
Lisätään uusi 13 d artikla, joka vastaa suurelta osin asetuksen (EU) 2018/956 7 artiklaa ja jossa asetetaan komissiolle velvoite seurata ajonaikaisten varmentavien testien tuloksia asetuksen (EU) 2018/956 7 artiklan mukaisesti.
Uusi 13 e artikla – Tietojen laatu
Lisätään uusi 13 e artikla, joka vastaa suurelta osin asetuksen (EU) 2018/956 8 artiklaa ja jossa asetetaan komissiolle, toimivaltaisille viranomaisille ja valmistajille velvoite varmistaa tietojen laatu komission antaman täytäntöönpanosäädöksen perusteella.
Uusi 13 f artikla – Hallinnolliset sakot
Lisätään hallinnollisia sakkoja koskeva uusi 13 f artikla, joka vastaa asetuksen (EU) 2018/956 9 artiklaa.
Ehdotuksen 1 artiklan 17 kohta: Muutos 14 artiklaan – Liitteiden muuttaminen
Asetuksen 14 artiklassa määritetään komissiolle siirretty valta antaa delegoituja säädöksiä liitteiden teknisten osien muuttamiseksi. Siinä yhdistetään asetuksissa (EU) 2018/956 ja 2019/1242 aiemmin annetut valtuutukset ja lisätään uusia valtuutuksia, jotka ovat tarpeellisia ehdotetun asetuksen laajennetun soveltamisalan vuoksi.
Ehdotuksen 1 artiklan 18 kohta: Muutos 15 artiklaan – Uudelleentarkastelu ja kertomus
Asetuksen 15 artiklassa ehdotetaan ehdotetun asetuksen tarkistamista vuonna 2028.
Ehdotuksen 1 artiklan 19 kohta: Muutos 17 artiklaan – Siirretyn säädösvallan käyttäminen
Artiklan 2, 3 ja 6 kohtaa päivitetään lisäämällä niihin viittaukset valtuutuksiin, jotka sisältyvät uusiin artikloihin, joilla asetukseen sisällytetään aiempi seuranta- ja raportointiasetus (EU) 2018/956.
Ehdotuksen 2 artiklassa kumotaan asetus (EU) 2018/956.
Ehdotuksen 3 artiklassa säädetään tämän asetuksen voimaantulosta.
2023/0042 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
asetuksen (EU) 2019/1242 muuttamisesta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien tiukentamiseksi ja raportointivelvoitteiden sisällyttämiseksi siihen sekä asetuksen (EU) 2018/956 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)Ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaaminen ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) nojalla joulukuussa 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ovat keskeisellä sijalla komission 11 päivänä joulukuuta 2019 hyväksymässä tiedonannossa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta. Covid-19-pandemian erittäin vakavat vaikutukset unionin kansalaisten terveyteen ja taloudelliseen hyvinvointiin ovat entisestään lisänneet Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tarpeellisuutta ja arvoa.
(2)Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa kootaan yhteen kattava joukko toisiaan vahvistavia toimenpiteitä ja aloitteita, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius unionissa vuoteen 2050 mennessä, ja esitetään uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous ja jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoitteena on myös suojella, hoitaa ja lisätä EU:n luonnonpääomaa sekä suojella kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja ympäristövaikutuksilta. Tämä siirtymä vaikuttaa eri tavalla naisiin ja miehiin, ja sillä on erityinen vaikutus joihinkin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ikääntyneisiin, vammaisiin sekä rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluviin henkilöihin. Siksi on varmistettava, että siirtymä on oikeudenmukainen ja osallistava ja että ketään ei jätetä jälkeen.
(3)Unioni sitoutui päivitetyssä kansallisesti määritellyssä panoksessaan, joka toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 17 päivänä joulukuuta 2020, vähentämään kasvihuonekaasujen nettopäästöjä unionissa koko talouden laajuisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.
(4)Unioni on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 kirjannut lainsäädäntöön tavoitteen siitä, että koko talous saadaan ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Kyseisessä asetuksessa vahvistetaan myös unionin sisäinen sitoumus vähentää kasvihuonekaasujen nettopäästöjä (päästöt poistumien vähentämisen jälkeen) vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasoista vuoteen 2030 mennessä.
(5)Kaikkien talouden alojen, myös tieliikenteen, odotetaan edistävän näiden päästövähennysten saavuttamista.
(6)Vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoite pyritään toteuttamaan Euroopan komission vuonna 2021 hyväksymällä 55-valmiuspaketilla. Se kattaa useita politiikan aloja. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 tarkistaminen on paketin keskeinen osa.
(7)REPowerEU-tiedonannossa hahmoteltiin suunnitelma, jonka mukaan unioni olisi riippumaton Venäjän fossiilisista polttoaineista hyvissä ajoin ennen kuluvan vuosikymmenen loppua. Tiedonannossa korostetaan muun muassa, että on tärkeää lisätä edelleen tehokkuutta ja vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta liikenteessä, jossa sähköistäminen voidaan yhdistää fossiilittoman vedyn käyttöön fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi.
(8)Asetuksessa (EU) 2019/1242 raskaille hyötyajoneuvoille asetettuja vähennysvaatimuksia on tiukennettava energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti, jotta voidaan edistää kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämistä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi on määriteltävä selkeä etenemissuunnitelma lisävähennyksille vuoden 2030 jälkeen, jotta voidaan edistää vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamista.
(9)Tiukennetuilla hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksilla olisi kannustettava lisäämään päästöttömien ajoneuvojen osuutta unionin markkinoilla ja tarjottava samalla hyötyjä kuluttajille ja kansalaisille paremman ilmanlaadun ja energiansäästöjen muodossa sekä varmistettava, että voidaan ylläpitää innovointia autoteollisuuden arvoketjussa. Päästöttömiin ajoneuvoihin kuuluvat tällä hetkellä akkukäyttöiset sähköajoneuvot, polttokennoajoneuvot ja muut vetykäyttöiset ajoneuvot, ja teknologisia innovaatioita on kehitteillä.
(10)Tätä taustaa vasten uusille raskaille hyötyajoneuvoille olisi asetettava uudet tiukennetut hiilidioksidin päästövähennystavoitteet vuodesta 2030 alkaen. Kyseiset tavoitteet olisi asetettava tasolle, joka antaa vahvan signaalin, jotta voidaan nopeuttaa päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottoa unionin markkinoilla ja edistää päästöttömiin teknologioihin liittyvää innovointia kustannustehokkaalla tavalla.
(11)Päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaan on tarkoitus luoda vihreän ja digitaalisen siirtymän polkuja yhdessä teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa. Tässä yhteydessä liikkumisen ekosysteemille kehitetään siirtymäpolku, jolla tuetaan autoteollisuuden arvoketjun siirtymää. Siirtymäpolussa kiinnitetään erityistä huomiota autoteollisuuden toimitusketjun pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja työmarkkinaosapuolten kuulemiseen, myös jäsenvaltioiden toteuttamien kuulemisten kautta. Lisäksi sitä kehitetään Euroopan osaamisohjelman pohjalta, muun muassa osaamisopimuksen kaltaisilla aloitteilla, jotta yksityinen sektori ja muut sidosryhmät saadaan osallistumaan Euroopan työvoiman uudelleen- ja täydennyskoulutukseen vihreää ja digitaalista siirtymää silmällä pitäen. Siinä tukeudutaan myös osaamisen edistämismekanismiin Lahjakkuuksien hyödyntäminen EU:n alueille –aloitteen puitteissa. Siirtymäpolussa otetaan myös huomioon asianmukaiset Euroopan ja jäsenvaltioiden tason toimet ja kannustimet, joilla edistetään kohtuuhintaisten päästöttömien ajoneuvojen saatavuutta. Näihin voisi sisältyä esimerkiksi jäsenvaltioiden mahdollisuus tukea mikroyrityksiä hankkimaan päästöttömiä kuorma-autoja ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston kautta.
Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma parantaa Euroopan nettonollateollisuuden kilpailukykyä ja tukee nopeaa siirtymistä ilmastoneutraaliuteen. Suunnitelman tavoitteena on tarjota suotuisampi ympäristö sellaisen nettonollateknologian ja -tuotteiden tuotantokapasiteetin lisäämiselle EU:ssa, joita tarvitaan Euroopan kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.
(12)EU:n koko ajoneuvokantaa koskevia tavoitteita on määrä täydentää ottamalla käyttöön tarvittava lataus- ja tankkausinfrastruktuuri vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa koskevan komission asetusehdotuksen mukaisesti.
(13)Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja sähköverkkoihin, muun muassa kapasiteetin, häiriönsietokyvyn ja varastoinnin parantamiseen, sekä lisäyhteyksiä. Raskaiden hyötyajoneuvojen osalta 3 a artiklassa vuodeksi 2030 ehdotetut tavoitetasot tarkoittavat, että päästöttömien ajoneuvojen osuus tieliikenteen kokonaisajoneuvokannasta sekä alan sähkönkulutus pysyvät rajallisena. Tästä syystä myös sähköverkkoon kohdistuva vaikutus pysyy rajallisena.
(14)Valmistajille olisi annettava riittävästi joustonvaraa ajoneuvokantansa vähittäiseen mukauttamiseen, jotta siirtyminen päästöttömiin ajoneuvoihin voidaan toteuttaa kustannustehokkaasti, ja sen vuoksi on aiheellista säilyttää tavoitetasojen tiukentaminen viiden vuoden jaksoissa.
(15)Kuorma-autokannan heterogeenisen rakenteen vuoksi ei ole täysin mahdollista ennustaa, onko teknologian kehitys riittävän nopeaa varmistamaan, että pakokaasupäästöt poistava teknologia on toteuttamiskelpoinen vaihtoehto kaikkien kapea-alaisten käyttötarkoitusten osalta. Tällaisia käyttötarkoituksia voivat olla esimerkiksi kaukoliikenteen raskaiden hyötyajoneuvojen käyttö tietyillä maantieteellisillä alueilla ja tietyissä sääolosuhteissa tai linja-autojen ja kuorma-autojen käyttö kriittisissä turvallisuustarkoituksissa, joissa ei voida käyttää päästöttömiä pakokaasuteknologioita. Kyseisten ajoneuvojen olisi muodostettava vain rajallinen osuus koko raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannasta. Tämän vuoksi vuoden 2040 tavoitteeseen olisi jätettävä jonkin verran liikkumavaraa tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.
(16)Hankintaviranomaisten tai -yksiköiden olisi liitteessä I olevassa 4.2 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hankintaa tai käyttöä koskevia sopimuksia tehdessään otettava huomioon toimitusten häiriönsietokyky, myös tarkastelemalla ohjeita kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumisesta EU:n julkisten hankintojen markkinoille (C(2019) 5494 final).
(17)Koska unionin koko ajoneuvokantaa koskevat tavoitteet ovat vuodesta 2030 alkaen aiempaa tiukempia, valmistajien on tarjottava unionin markkinoille huomattavasti lisää päästöttömiä ajoneuvoja. Tässä yhteydessä nolla- ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi ei enää palvelisi alkuperäistä tarkoitustaan vaan vaarantaisi mahdollisesti asetuksen (EU) 2019/1242 vaikuttavuuden. Sen vuoksi nolla- ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva kannustinmekanismi olisi lakkautettava vuodesta 2030 alkaen.
(18)Mahdollisuutta osoittaa liikapäästömaksuista saatavat tulot erityiseen rahastoon tai asiaankuuluvaan ohjelmaan on arvioitu asetuksen (EU) 2019/1242 15 artiklan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti, ja arvioinnin pohjalta todetaan, että tämä lisäisi merkittävästi hallinnollista rasitetta eikä hyödyttäisi suoraan autoteollisuuden siirtymää. Liikapäästömaksuista saatavia tuloja olisi sen vuoksi pidettävä edelleen unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina asetuksen (EU) 2019/1242 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(19)Kohdetta olisi laajennettava kattamaan myös seuranta- ja raportointivelvoitteet, jotka sisällytetään asetukseen (EU) 2019/1242 tällä asetuksella.
(20)Asetusta (EU) 2019/1242 olisi muutettava, jotta sen soveltamisala olisi sama kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/956 soveltamisala.
(21)Ajoneuvojen tyyppihyväksyntälainsäädännön soveltamisalaan kuulumattomien ajoneuvojen, kuten maatalous- ja metsätraktoreiden sekä asevoimien käyttöön suunniteltujen ja rakennettujen ajoneuvojen ja tela-ajoneuvojen, hiilidioksidipäästöjä ei määritellä, minkä vuoksi näiden ajoneuvojen ei tarvitse täyttää tässä asetuksessa asetettuja hiilidioksiditavoitteita.
Vapaaehtoisesti tyyppihyväksytyt väestönsuojelun, palolaitosten, yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien tai kiireellisen sairaanhoidon käyttöön suunnitellut ja rakennetut tai muunnetut ajoneuvot olisi myös vapautettava velvollisuudesta täyttää tämän asetuksen hiilidioksiditavoitteet, ellei valmistaja pyydä tällaisten ajoneuvojen huomioon ottamista, jotta ei luotaisi kannustinta jättää tekemättä tällaisten ajoneuvojen vapaaehtoinen tyyppihyväksyntä, millä olisi kielteisiä turvallisuus- ja ympäristövaikutuksia.
Jäsenvaltioilla olisi myös oltava oikeus vapauttaa sellaiset ajoneuvot, joita ei ole erityisesti suunniteltu mutta jotka on rekisteröity väestönsuojelun, palolaitosten, yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien, asevoimien tai kiireellisen sairaanhoidon käyttöön, kuten poliisien tai armeijan joukkojen kuljetukseen käytettävät tavalliset linja-autot, vaatimuksesta saavuttaa tavoitteet vahvistamalla, että tällainen vapautus on yleisen edun mukainen.
Tiettyjen tyyppihyväksyttyjen ajoneuvoryhmien hiilidioksidipäästöjä ei toistaiseksi määritellä teknisistä syistä, joten kyseisten ajoneuvojen ei tarvitse täyttää tässä asetuksessa asetettuja hiilidioksiditavoitteita. Tällaisia ajoneuvoja ovat esimerkiksi erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot, kuten ajoneuvonosturit, hydraulisten monikäyttölaitteiden kuljetusajoneuvot ja erikoiskuljetusajoneuvot, maastoajoneuvot, kuten tietyt kaivos-, metsä- ja maatalouskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot, sekä muut ajoneuvot, joissa on standardista poikkeava akselikonfiguraatio, kuten ajoneuvot, joissa on enemmän kuin neljä akselia tai enemmän kuin kaksi vetävää akselia, enimmäismassaltaan alle 7,5 tonnin pienet linja-autot ja enimmäismassaltaan alle 5 tonnin pienet kuorma-autot.
Työajoneuvot, kuten jäteautot, kippiautot ja betonisekoittimet, olisi edelleen jätettävä huomiotta laskettaessa valmistajien keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä.
(22)Tiettyjä määritelmiä olisi otettava käyttöön, jotta terminologia voidaan yhdenmukaistaa ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan unionin lainsäädännön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 ja komission asetuksen (EU) 2017/2400, terminologian kanssa.
(23)Asetukseen (EU) 2019/1242 olisi lisättävä termin ’sidossuhteessa olevien yhteisöjen ryhmä’ määritelmä, joka sisällöllisesti vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/631 kevyiden hyötyajoneuvojen osalta käytettyä terminologiaa, jotta voidaan ottaa huomioon uusi mahdollisuus siirtää ajoneuvoja valmistajien välillä ja ottaa käyttöön poikkeus vain vähäisiä ajoneuvomääriä valmistaville valmistajille.
(24)Yksittäisten valmistajien velvoitteiden määrittämiseksi uusien raskaiden hyötyajoneuvojen unionin koko ajoneuvokantaa koskevat hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteet olisi muutettava alaryhmiä koskeviksi vähennystavoitteiksi, jotka olisi määriteltävä niihin kuuluvien ajoneuvojen teknisten ominaisuuksien perusteella.
(25)Koska perävaunuihin liittyvillä hiilidioksidipäästöillä on suuri vaikutus moottoriajoneuvojen kokonaishiilidioksidipäästöihin ja energiankulutukseen, olisi määritettävä tavoitteet myös perävaunuille.
(26)Käyttöön olisi otettava pakollinen vaatimus uusien päästöttömien kaupunkiliikenteen linja-autojen vähimmäisosuudesta kyseisen alasektorin teknisen kypsyyden ja kaupunkien ilmanlaadun parantamistarpeen vuoksi.
(27)Päästöttömien kaupunkiliikenteen linja-autojen vähimmäisosuusvaatimuksen olisi vastattava kohtuuhintaisen julkisen liikenteen yhteiskunnallista tarvetta, myös maaseudulla. Tällaisesta vähimmäisosuusvaatimuksesta aiheutuva päästöttömien kaupunkilinja-autojen tarjonnan lisääntyminen vaikuttaisi myönteisesti päästöttömien kaupunkiliikenteen linja-autojen hankintakustannuksiin sekä ostohinnan että omistamisen kokonaiskustannusten osalta, mikä heijastaa niiden käytöstä saatavia fossiilisten polttoaineiden säästöjä. Clean Bus Platform -aloitteeseen perustuvat kaupunkiliikenteen linja-autojen yhteishankinnat voivat alentaa tällaisten linja-autojen hankintakustannuksia entisestään. Jäsenvaltiot voisivat tukea heikossa asemassa olevia kansalaisia ehdotetun sosiaalisen ilmastorahaston avulla tarjoamalla heille julkisen liikenteen matkalippuja tai kausilippuja alennetuilla hinnoilla tai ilmaiseksi. Lisäksi alueliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoihin, myös maaseutuliikenteessä, sovelletaan edelleen raskaita hyötyajoneuvoja koskevia tavoitteita. Sosiaalisen ilmastorahaston tuella voitaisiin vastata maaseutualueiden erityistarpeisiin ja ehkäistä liikenneköyhyyttä varmistamalla kohtuuhintaisen julkisen liikenteen saatavuus.
(28)Päästöttömyys- ja vähäpäästöisyyskerrointa olisi sovellettava viimeisen kerran vuoden 2029 raportointikaudella, koska sitä ei enää sen jälkeen pidetä tarpeellisena kannustimena päästöttömien ajoneuvojen markkinoille pääsyn edistämiseksi.
(29)Koska vaatimustenmukaisuutta olisi tarkasteltava pikemminkin kaupallisten yhteisöjen kuin oikeushenkilöiden osalta, taloudellisessa sidossuhteessa olevien valmistajien olisi tietyin rajoituksin voitava siirtää ajoneuvoja välillään näiden ajoneuvojen huomioon ottamiseksi asetuksen (EU) 2019/1242 mukaisesti.
(30)Jotta voidaan vahvistaa uusien päästöttömien teknologioiden kehittämistä erikoistuneissa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, päästöttömiä ajoneuvoja olisi voitava siirtää myös muiden kuin sidossuhteessa olevien yhteisöjen välillä.
(31)Jotta vältettäisiin vaatimusten noudattamisesta aiheutuvat suhteettoman korkeat kustannukset ja vähennettäisiin hallinnollista rasitetta, valmistajat, jotka tuottavat vain pieniä määriä ajoneuvoja ja jotka täyttävät tietyt lakisääteiset vaatimukset, olisi vapautettava hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattamisesta. Koska kyseisten valmistajien on noudatettava asetuksessa (EU) 2019/1242 säädettyjä raportointivelvoitteita, niille on jo olemassa asianmukainen valvontamekanismi.
(32)Nykyistä monivuotisten päästöhyvitysten ja päästövelkojen järjestelmää olisi jatkettava vuoteen 2039, koska vähennystavoitteet tiukentuvat vuoden 2030 jälkeen vuoteen 2040 saakka ja edellyttävät kyseisenä aikana valmistajilta tulevaisuuteen tähtäävää teknistä kehitystä.
(33)Asetuksessa (EU) 2019/1242 olisi määriteltävä selkeästi kunkin ajoneuvoluokan osalta, mille valmistajalle ajoneuvo olisi osoitettava, ja otettava siten erityisesti huomioon M-luokan ajoneuvojen erilaiset kokoonpanot.
(34)Seurantatietojen todentamista koskevien sääntöjen olisi katettava myös raportoiduissa tiedoissa olevien mahdollisten virheiden jälkikäteen tehtävät korjaukset ja se, miten komission olisi käsiteltävä tällaiset korjaukset ajoneuvokannan hiilidioksidipäästötavoitteiden täytäntöönpanemiseksi.
(35)CO2-vertailupäästöjen arviointia olisi muutettava siten, että se kattaa myös asetuksen (EU) 2019/1242 soveltamisalaan sisällytetyt uudet ajoneuvojen alaryhmät.
(36)Valmistajien ja jäsenvaltioiden suorittama seuranta ja raportointi ovat asetuksen (EU) 2019/1242 täytäntöönpanon olennainen edellytys. Asetuksen (EU) 2018/956 yhdistämisellä asetukseen (EU) 2019/1242 on määrä saada aikaan synergioita ja mahdollistaa säännösten tulkinta niin, että otetaan huomioon molempien asetusten tavoitteet.
(37)Kun seurantaa ja raportointia koskevat säännökset yhdistetään asetukseen (EU) 2019/1242, olisi hyödynnettävä mahdollisuutta tehdä kyseisiin säännöksiin vähäisiä muutoksia asetuksen (EU) 2018/956 kahdesta ensimmäisestä raportointijaksosta saatujen kokemusten perusteella.
(38)Koska valmistajat eivät enää tee määritystä yksin, ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja muita teknisiä tietoja koskeva raportointi olisi ulotettava valmistajia laajemmalle sellaisiin tahoihin, jotka suorittavat ajoneuvojen määrittämisen asetuksen (EU) 2017/2400 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 mukaisesti. Raportoitaviin tietoihin olisi sisällyttävä valmistajan kirjanpitotiedosto.
(39) Komission olisi voitava ottaa huomioon tekninen kehitys, tavaraliikenteen logistiikan kehittyminen, tämän asetuksen soveltamiseen perustuvat tarvittavat mukautukset sekä taustalla olevan tyyppihyväksyntälainsäädännön muutokset ja varmistaa, että tietovaatimukset ja seuranta- ja raportointimenettely pysyvät merkityksellisinä arvioitaessa raskaiden hyötyajoneuvojen ajoneuvokannan osuutta hiilidioksidipäästöistä, että saatavilla on tietoa uusista ja kehittyneistä hiilidioksidipäästöjä vähentävistä teknologioista ja ajonaikaisten varmentavien testien tuloksista ja että ilmanvastusarvojen vaihteluvälit ovat edelleen merkityksellisiä tietojen ja vertailukelpoisuuden kannalta, sekä täydentää hallinnollisia sakkoja koskevia säännöksiä.
(40)Näistä syistä komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ajoneuvojen alaryhmien määrittämisen perusteita, määritellään työajoneuvot, eri voimalaiteteknologioiden toiminta-alueet, käyttöprofiilien luettelo ja painot, hyötykuormat, matkustajamäärät, matkustajien massat, suurimmat teknisesti sallitut hyötykuormat, ajoneuvojen alaryhmien suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä ja lastimäärät sekä vuotuiset ajokilometriarvot, muutetaan tämän asetuksen liitteissä vahvistettuja tietovaatimuksia ja seuranta- ja raportointimenettelyä, täsmennetään tiedot, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava ajonaikaisten varmentavien testien tulosten seurantaa varten, muutetaan ilmanvastusarvojen vaihteluvälejä ja määritellään valmistajille määrättyjen hallinnollisten sakkojen perusteet, laskentatapa ja perimismenetelmä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.
(41)Asetus (EU) 2018/956 olisi kumottava aikataululla, joka mahdollistaa tämän asetuksen voimaantulohetkellä meneillään olevan raportointikauden loppuunsaattamisen kyseisen raportointikauden alussa sovellettavien sääntöjen mukaisesti, myös kerättyjen tietojen kaiken jälkikäsittelyn. Sen vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava seuraavan raportointikauden alusta.
(42)Sen vuoksi asetusta (EU) 2019/1242 olisi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EU) 2019/1242 muuttaminen
Muutetaan asetus (EU) 2019/1242 seuraavasti:
1)Korvataan 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
Kohde ja tavoite
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan uusille raskaille hyötyajoneuvoille hiilidioksidipäästövaatimukset, joilla edistetään asetuksessa (EU) 2018/842 vahvistetun unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista sekä varmistetaan sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.
2. Tässä asetuksessa säädetään myös unionissa rekisteröidyistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista peräisin olevien hiilidioksidipäästöjen ja kyseisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen raportointia koskevista vaatimuksista.”
2)Muutetaan 2 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Tätä asetusta sovelletaan uusiin ajoneuvoihin, jotka on joko tyyppihyväksytty tai yksittäishyväksytty asetuksen (EU) 2018/858 mukaisesti tai jotka eivät edellytä tyyppihyväksyntää saman asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jotka kuuluvat seuraaviin luokkiin:
a) M2 ja M3;
b) muut kuin asetuksen (EU) 2019/631 soveltamisalaan kuuluvat N1-luokan ajoneuvot, N2 ja N3;
c) O3 ja O4.
Tässä asetuksessa kyseisistä ajoneuvoista käytetään nimitystä raskaat hyötyajoneuvot. Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetuista ajoneuvoista käytetään nimitystä raskaat moottoriajoneuvot.
Tässä asetuksessa tarkoitetuilla ajoneuvoluokilla tarkoitetaan asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklassa ja sen liitteessä I määriteltyjä ajoneuvoluokkia.”
b)muutetaan 2 kohta seuraavasti:
i)korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja on tätä asetusta sovellettaessa pidettävä uusina raskaina hyötyajoneuvoina tiettynä raportointikautena, jos ne rekisteröidään unionissa ensimmäistä kertaa kyseisellä kaudella ja niitä ei ole aiemmin rekisteröity unionin ulkopuolella.”
ii)lisätään alakohta seuraavasti:
”Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on ensirekisteröity enintään yhden kuukauden ajaksi ja jotka on rekisteröity ainoastaan unionin ulkopuoliseen maahan siirtämistä varten.”
c)lisätään 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:
”4.
Sen estämättä, mitä asetuksen (EU) 2017/2400 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän asetuksen 3 a artiklassa säädettyjä hiilidioksidipäästötavoitteita ei sovelleta asetuksen (EU) 2018/858 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluviin hyväksyttyihin ajoneuvoihin, paitsi jos valmistaja päättää sisällyttää kyseiset ajoneuvot hiilidioksidipäästöjensä ja -tavoitteidensa laskentaan ilmoittaessaan ajoneuvosta tämän asetuksen liitteessä IV olevan B osan mukaisesti.
5.
Jäljempänä 3 a artiklassa tarkoitettuja hiilidioksidipäästötavoitteita ei sovelleta muihin kuin 4 kohdassa tarkoitettuihin ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity väestönsuojelun, palolaitosten, puolustusvoimien tai yleisestä järjestyksestä tai kiireellisestä sairaanhoidosta vastaavien voimien käyttöön, jos jäsenvaltio ilmoittaa asiasta rekisteröinti- ja raportointiprosessissa ja vahvistaa liitteessä IV olevan A osan mukaisesti ilmoitetuissa tiedoissa, että päästötön ajoneuvo ei sovellu kyseiseen käyttötarkoitukseen ja että tämän vuoksi on yleisen edun mukaista rekisteröidä polttomoottoriajoneuvo tätä tarkoitusta varten.
6.
Jäljempänä 13 a –13 f artiklassa säädettyjä raportointivelvoitteita sovelletaan myös ajoneuvoihin, joihin ei sovelleta hiilidioksidipäästötavoitteita tämän artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.”
3)Muutetaan 3 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 alakohta seuraavasti:
”1) ’CO2-vertailupäästöillä’ kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen keskiarvoa vertailukaudella kussakin ajoneuvojen alaryhmässä, määritettynä liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti;”
b)lisätään 3 a ja 3 b alakohta seuraavasti:
”3 a) ’raportointikaudella’ tiettyä yhden vuoden jaksoa, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta ja päättyy seuraavan vuoden 30 päivänä kesäkuuta;
3 b) ’vertailukaudella’ tiettyä yhden vuoden raportointikautta, jonka suhteen tietyn ajoneuvojen alaryhmän lakisääteiset vähennysvelvoitteet määritetään tämän asetuksen mukaisesti;”
c)korvataan 5 alakohta seuraavasti:
”5) ’hiilidioksidipäästötavoitteella’ yksittäisen valmistajan hiilidioksidipäästötavoitetta määritettynä liitteessä I olevan 4 kohdan mukaisesti vuosittain edellisen raportointikauden osalta;”
d)korvataan 9 alakohta seuraavasti:
”9) ’työajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, joka on tarkoitettu käytettäväksi erityistehtäviin ja joka jäsenvaltioiden ilmoittamien vaatimustenmukaisuustodistuksen tietojen mukaan täyttää liitteessä I olevassa 1.2 kohdassa vahvistetut kriteerit;”
e)kumotaan 10 alakohta;
f)lisätään 10 a ja 10 b alakohta seuraavasti:
”10 a) ’raportoijalla’ yhteisöä, joka vastaa tietojen toimittamisesta komissiolle;
10 b) ’raskaan hyötyajoneuvon määrittämisellä’ ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen tai syöttöparametrien määrittämistä asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan mukaisesti tai sen suorituskyvyn arviointia siltä osin kuin on kyse sen vaikutuksesta hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 8 artiklan mukaisesti;”
g)korvataan 11 alakohta seuraavasti:
”11) ’nollapäästöisellä ajoneuvolla’ seuraavia ajoneuvoja:
a)
raskas hyötyajoneuvo, jonka asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan mukaisesti määritetyt hiilidioksidipäästöt ovat enintään 5 g/(t km) tai 5 g/(p km);
b)
raskas moottoriajoneuvo, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä I olevan 1.1.4 kohdan edellytykset, jos hiilidioksidipäästöjä ei ole määritetty asetuksen (EU) 2017/2400 mukaisesti;
c)
perävaunu, joka on varustettu sen liikkumista aktiivisesti tukevalla laitteella ja jossa ei ole polttomoottoria tai jossa on polttomoottori, jonka päästöt ovat alle 5 g CO2/kWh määritettynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden tai E-säännön (EY) N:o 49 mukaisesti;”
h)korvataan 12 alakohta seuraavasti:
”12) ’vähäpäästöisellä raskaalla hyötyajoneuvolla’ raskasta hyötyajoneuvoa, joka ei ole nollapäästöinen raskas hyötyajoneuvo ja jonka hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet sen ajoneuvojen alaryhmän kaikkien ajoneuvojen CO2-vertailupäästöistä, johon raskas hyötyajoneuvo kuuluu, määritettyinä liitteessä I olevan 2.3.4 kohdan mukaisesti;”
i)lisätään 16–23 alakohta seuraavasti:
”16) ’raskaan hyötyajoneuvon ensimmäisen vaiheen ajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 22 alakohdassa määriteltyä ensimmäisen vaiheen ajoneuvoa, jonka simulointia varten käytettävä korin perusrakenne vastaa raskaan hyötyajoneuvon todellista koria sen lattia- (matala/korkea) ja kerroskokoonpanon (yksi-/kaksikerroksinen) sekä soveltuvin osin muiden parametrien osalta;
17) ’valmistuneella ajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 26 alakohdassa määriteltyä valmistunutta ajoneuvoa;
18) ’valmiilla ajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 27 alakohdassa määriteltyä valmista ajoneuvoa;
19) ’maastoajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä I olevan A osan 2.1 kohdassa määriteltyä maastoajoneuvoa;
20) ’erikoiskäyttöön tarkoitetulla ajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 31 alakohdassa määriteltyä erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa;
21) ’erikoiskäyttöön tarkoitetulla maastoajoneuvolla’ asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä I olevan A osan 2.3.1 kohdassa määriteltyä erikoiskäyttöön tarkoitettua maastoajoneuvoa;
22) ’vaatimustenmukaisuustodistuksella’ asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 5 alakohdassa määriteltyä vaatimustenmukaisuustodistusta;
23) ’hankintasopimuksella’ julkisten hankintamenettelyjen yhteydessä ja jollei toisin täsmennetä, direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohdassa määriteltyä hankintasopimusta, direktiivin 2014/25/EU 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä sopimuksia sekä direktiivin 2014/23/EU 5 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä käyttöoikeussopimuksia.”
j)lisätään kohta seuraavasti:
”Tässä asetuksessa ’sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmällä’ tarkoitetaan valmistajaa ja siihen sidossuhteessa olevia yrityksiä.
’Sidossuhteessa olevilla yrityksillä’ tarkoitetaan
a) yrityksiä, joissa valmistajalla on suoraan tai välillisesti:
i) valtuudet käyttää yli puolta äänimäärästä; tai
ii) valtuudet nimittää yli puolet hallintoneuvoston, hallituksen tai yritystä lain mukaan edustavien elinten jäsenistä; tai
iii) oikeus johtaa yrityksen liiketoimintaa;
b) yrityksiä, joilla on suoraan tai välillisesti a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai valtuudet valmistajaan nähden;
c) yrityksiä, joissa b alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on suoraan tai välillisesti a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai valtuudet;
d) yrityksiä, joissa valmistajalla on yhden tai useamman a, b tai c alakohdassa tarkoitetun yrityksen kanssa a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai valtuudet taikka joissa kahdella tai useammalla a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista yrityksistä on yhteisesti tällaiset oikeudet tai valtuudet;
e) yrityksiä, joissa a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai valtuudet ovat yhteisesti valmistajan tai yhden tai useamman siihen sidossuhteessa olevan a–d alakohdassa tarkoitetun yrityksen ja yhden tai useamman kolmannen osapuolen hallussa.”
4)Lisätään 3 a – 3 c artikla seuraavasti:
”3 a artikla
Hiilidioksidipäästötavoitteet
1.
Unionin uusien raskaiden hyötyajoneuvojen, muiden kuin erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen, maastoajoneuvojen ja erikoiskäyttöön tarkoitettujen maastoajoneuvojen ajoneuvokannan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä vähennetään vuoden 2019 raportointikauden keskimääräisiin hiilidioksidipäästöihin verrattuna seuraavilla prosenttimäärillä:
a) ajoneuvojen alaryhmien 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD, 10-LH osalta 15 prosentilla vuosien 2025–2029 raportointikausilla,
b) kaikkien ajoneuvojen alaryhmien osalta 45 prosentilla vuosien 2030–2034 raportointikausilla,
c) kaikkien ajoneuvojen alaryhmien osalta 65 prosentilla vuosien 2035–2039 raportointikausilla,
d) kaikkien ajoneuvojen alaryhmien osalta 90 prosentilla vuoden 2040 raportointikaudella ja sitä seuraavilla raportointikausilla.
2.
Ajoneuvojen alaryhmien on osallistuttava näihin hiilidioksidipäästötavoitteisiin liitteessä I olevan 4.3 kohdan mukaisesti.
3.
Unionin uusien perävaunujen ajoneuvokantaan liittyviä hiilidioksidipäästöjä on vähennettävä liitteessä I olevan 4.3 kohdan mukaisesti.
3 b artikla
Kaupunkiliikenteen linja-autojen nollapäästötavoite
1.
Liitteessä I olevassa 4.2 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta valmistajien on noudatettava nollapäästöisten ajoneuvojen vähimmäisosuusvaatimusta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen kannassaan liitteessä I olevan 4.3 kohdan mukaisesti. Nollapäästöisten ajoneuvojen osuus uusista kaupunkiliikenteen linja-autoista on oltava 100 prosenttia vuoden 2030 raportointikaudesta alkaen.
2.
Jäsenvaltiot voivat päättää jättää tämän artiklan mukaisen velvoitteen ulkopuolelle rajallisen osuuden kullakin raportointikaudella rekisteröidyistä kaupunkiliikenteen linja-autoista, jos ne vahvistavat, että nollapäästöiset ajoneuvot eivät sovellu yhtä hyvin ajoneuvojen käyttötarkoitukseen ja siksi on yleisen edun mukaista rekisteröidä kyseiseen käyttötarkoitukseen muu kuin nollapäästöinen ajoneuvo alueellisista maantieteellisistä erityispiirteistä tai sääolosuhteista johtuvan sosioekonomisen kustannus-hyötysuhteen vuoksi.
Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritetään niiden ajoneuvojen enimmäisosuus, jotka jäsenvaltio voi jättää tavoitteen ulkopuolelle sekä alueellisista maantieteellisistä erityispiirteistä ja sääolosuhteista johtuva sosioekonominen kustannus-hyötysuhde, joka oikeuttaa edellisessä kohdassa tarkoitetun velvoitteen ulkopuolelle jättämisen.
3.
Siirretään komissiolle tässä artiklassa tarkoitettujen ajoneuvojen käytön osalta valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhteiset tekniset eritelmät, myös standardit, seuraavien osalta:
a) lataus- ja tankkausinfrastruktuurin ja ajoneuvojen välinen tekninen ja avoin yhteentoimivuus fyysisten liitäntöjen ja tietojenvaihdon osalta;
b) tuotetun datan turvallinen jakaminen ja käyttö.
3 c artikla
Julkiset hankintamenettelyt
1.
Hankintaviranomaisten tai -yksiköiden on tehtävä 3 b artiklassa tarkoitettujen ajoneuvojen hankintaa tai käyttöä koskevat julkiset hankintasopimukset kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella ottaen huomioon paras hinta-laatusuhde ja tarjouksen vaikutus toimitusvarmuuteen asiaankuuluvan kansainvälisen oikeuden mukaisesti.
2.
Tarjouksen vaikutusta toimitusvarmuuteen on arvioitava muun muassa seuraavien seikkojen perusteella:
a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 mukaisesti määritetty kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tai tarjousten osuus;
b) kolmansien maiden käyttöön ottamat tällaisia ajoneuvoja tai lataus- ja tankkausinfrastruktuurin ja ajoneuvojen teknistä ja avointa yhteentoimivuutta koskevat rajoittavat tai vääristävät toimenpiteet;
c) tarjouskilpailun kohteena olevien laitteiden toiminnan kannalta olennaisten varaosien saatavuus;
d) tarjoajan sitoutuminen siihen, että sopimuksen voimassaolon aikana mahdollisesti tapahtuvat muutokset sen toimitusketjussa eivät vaikuta haitallisesti sopimuksen täytäntöönpanoon;
e) todistus tai asiakirjat, joka osoittavat, että tarjoajan toimitusketjun organisointi mahdollistaa toimitusvarmuutta koskevien vaatimusten täyttämisen.
3.
Edellä olevan 3 b artiklan mukaisesti tarjouksen vaikutukselle toimitusvarmuuteen on annettava 15–40 prosentin painotus ratkaisuperusteista.”
5)korvataan 4 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta seuraavasti:
”a) raportoitavat tiedot valmistajan uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka on rekisteröity edellisellä raportointikaudella, ja”
6)Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Komissio määrittää 1 päivästä heinäkuuta 2020 alkaen ja kutakin seuraavaa raportointikautta varten vuoden 2029 raportointikauteen asti kunkin valmistajan nolla- ja vähäpäästöisyyskertoimen edellisen raportointikauden osalta.
Nolla- ja vähäpäästöisyyskerrointa määritettäessä on otettava huomioon kaikkien valmistajan ajoneuvokantaan kuuluneiden nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä ja hiilidioksidipäästöt.”
b)korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Vuoden 2025 raportointikaudesta alkaen vuoden 2029 raportointikauteen saakka nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin määritetään 2 prosentin vertailuarvon perusteella liitteessä I olevan 2.3.2 kohdan mukaisesti.”
c)korvataan 4 kohta seuraavasti:
”4. Nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin saa alentaa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä enintään 3 prosenttia. Muihin kuin ajoneuvojen alaryhmään 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD tai 10-LH kuuluvien N-luokan nollapäästöisten ajoneuvojen vaikutus kyseiseen kertoimeen saa alentaa valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä enintään 1,5 prosenttia.”
7)Korvataan 6 artikla seuraavasti:
”6 artikla
Valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteet
Komissio vahvistaa vuoden 2025 raportointikautta ja kutakin seuraavaa raportointikautta varten kunkin valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteen edellisen raportointikauden osalta. Tavoite määritetään liitteessä I olevan 4.1 kohdan mukaisesti.”
8)Lisätään 6 a ja 6 b artikla seuraavasti:
”6 a artikla
Ajoneuvojen siirtäminen valmistajien välillä
1.
Valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi 4 artiklan ja liitteessä I olevan 2.2 kohdan mukaisesti yksittäiset ajoneuvot voidaan siirtää valmistajien välillä seuraavin edellytyksin:
a) kaikkien siirtojen osalta: siirtävän valmistajan ja vastaanottavan valmistajan on jätettävä pyyntö yhdessä;
b) muiden kuin nollapäästöisten ajoneuvojen siirtämiseksi siirtävän valmistajan ja vastaanottavan valmistajan on kuuluttava samaan sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään;
c) nollapäästöisten ajoneuvojen siirtämiseksi sellaisten valmistajien välillä, jotka eivät kuulu samaan sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään: valmistajalle siirrettävien nollapäästöisten ajoneuvojen lukumäärä ei saa ylittää 5 prosenttia sen kaikista tietyllä raportointikaudella rekisteröidyistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista.
Valmistajien on ilmoitettava siirtopyynnöistä komissiolle komission tätä tarkoitusta varten tarjoamien sähköisten työkalujen avulla.
2.
Jos komissio katsoo, että siirron edellytykset täyttyvät, se ei ota siirrettävää ajoneuvoa huomioon siirtävän valmistajan asiaankuuluvien arvojen laskennassa, mutta ajoneuvo otetaan huomioon vastaanottavan valmistajan asiaankuuluvien arvojen laskennassa.
6 b artikla
Pieniä valmistajia koskeva poikkeus
1. Jos tietyllä raportointikaudella rekisteröitiin alle 100 valmistajan uutta raskasta hyötyajoneuvoa, 4 artiklassa ja liitteessä I olevassa 2.7 kohdassa säädettyjen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen sekä 6 artiklassa ja liitteessä I olevassa 4.1 kohdassa säädettyjen hiilidioksidipäästötavoitteiden arvoksi asetetaan 0 kyseisenä raportointikautena.
2. Keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä ja hiilidioksidipäästötavoitteita ei sisällytetä 11 artiklan mukaiseen tietojen julkaisemiseen kyseisten valmistajien ja raportointikausien osalta.
3.
Edellä 1 kohdassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta tiettynä raportointikautena seuraavissa tapauksissa:
a) valmistajan pyynnöstä;
b) jos valmistaja pyytää ajoneuvojen siirtoa 6 a artiklan mukaisesti;
c) jos valmistaja kuuluu sidossuhteessa olevien valmistajien ryhmään, johon kuuluvat valmistajat rekisteröivät yhteensä yli 100 ajoneuvoa kyseisenä raportointikautena tai johon kuuluu sellainen valmistaja, johon ei sovelleta 1 kohdan poikkeusta.
4.
Valmistajien, jotka kuuluvat 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun ryhmään, on ilmoitettava komissiolle, jos ne rekisteröivät vähemmän kuin 100 ajoneuvoa tiettynä raportointikautena.
5.
Valmistajien, joihin ei sovelleta 1 kohdassa säädettyä poikkeusta, on ilmoitettava komissiolle kunakin raportointikautena kaikista niihin sidossuhteessa olevista yrityksistä, jotka täyttävät 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen edellytykset.
6.
Valmistajien on ilmoitettava vaaditut tiedot komissiolle komission tätä tarkoitusta varten tarjoamien sähköisten työkalujen avulla.”
9)Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale seuraavasti:
”Määritettäessä, noudattaako valmistaja vuosien 2025–2039 raportointikausien hiilidioksidipäästötavoitteitaan, on otettava huomioon sen liitteessä I olevan 5 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset tai päästövelat, jotka vastaavat kyseisen valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen määrää raportointikauden aikana kerrottuna seuraavalla:”
b)korvataan 1 kohdan toisessa alakohdassa vuosiluku ”2029” vuosiluvulla ”2039”;
c)korvataan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
”Päästövelkoja on kerrytettävä vuosien 2025–2039 raportointikausilla. Valmistajan kokonaispäästövelka ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 5 prosenttia valmistajan hiilidioksidipäästötavoitteesta kerrottuna asianomaisen valmistajan raskaiden hyötyajoneuvojen määrällä kyseisellä kaudella (”päästövelkaraja”).”
d)korvataan 1 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:
”Vuosien 2025–2039 raportointikausina kertyneet päästöhyvitykset ja päästövelat – jos niitä on – siirretään raportointikaudelta seuraavalle. Mahdolliset jäljellä olevat päästövelat on kuitenkin katettava vuosien 2029, 2034 ja 2039 raportointikausilla.”
e)korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Kullekin valmistajalle on liitteessä I olevan 5.1 kohdan mukaisesti määritettävä hiilidioksidipäästövähennyspolku, joka perustuu seuraaviin lineaarisiin kehityspolkuihin:
a) CO2-vertailupäästöjen ja 3 a artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa täsmennettyjen vuoden 2025 tai 2030 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteen välillä;
b) vuoden 2025 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteen ja 3 a artiklan 1 kohdan b alakohdassa täsmennetyn vuoden 2030 hiilidioksidipäästötavoitteen välillä;
c) vuoden 2030 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteen ja 3 a artiklan 1 kohdan c alakohdassa täsmennetyn vuoden 2035 hiilidioksidipäästötavoitteen välillä; ja
d) vuoden 2035 raportointikauden hiilidioksidipäästötavoitteen ja 3 a artiklan 1 kohdan d alakohdassa täsmennetyn vuoden 2040 hiilidioksidipäästötavoitteen välillä.”
10)Lisätään 7 a ja 7 b artikla seuraavasti:
”7 a artikla
Ajoneuvojen osoittaminen valmistajalle
Laskettaessa 4 artiklassa tarkoitettuja keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä ja 6 artiklassa tarkoitettuja hiilidioksidipäästötavoitteita tietyllä raportointikaudella rekisteröidyt ajoneuvot osoitetaan valmistajille seuraavasti:
a)
N-luokan ajoneuvot asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 4 a alakohdassa määritellylle valmistajalle;
b)
M-luokan ajoneuvot asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 29 alakohdassa määritellylle ensimmäisen vaiheen ajoneuvon valmistajalle;
c)
O-luokan ajoneuvot täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 2 artiklan 5 alakohdassa määritellylle ajoneuvonvalmistajalle.
7 b artikla
M-luokan ajoneuvojen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskeminen
M-luokan ajoneuvoihin sovelletaan seuraavaa:
a) Valmistajan ajoneuvojen alaryhmän keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi M-luokan uusi raskas hyötyajoneuvo katsotaan hiilidioksidipäästöjen osalta valmiiksi tai valmistuneeksi ajoneuvoksi liitteessä I olevassa 2.2.2 kohdassa eikä sitä oteta huomioon liitteessä I olevassa 2.2.3 kohdassa.
b) M-luokan uusi raskas hyötyajoneuvo otetaan kuitenkin huomioon sen ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöissä liitteessä I olevassa 2.2.3 kohdassa jos 7 a artiklan b alakohdassa tarkoitettu valmistaja sitä pyytää ja jos 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, eikä sitä oteta huomioon liitteessä I olevassa 2.2.2 kohdassa.
c) M-luokan uutta raskasta hyötyajoneuvoa koskevaa b alakohdassa tarkoitettua pyyntöä ei hyväksytä, jos ajoneuvon 7 a artiklan b alakohdassa määritelty valmistaja ja asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 4 a alakohdassa määritelty valmiin tai valmistetun ajoneuvon valmistaja ovat sidossuhteessa olevia yrityksiä tai sama oikeushenkilö. Esittämällä tällaisen pyynnön valmistaja vakuuttaa täyttävänsä nämä edellytykset ja sitoutuu antamaan komissiolle pyynnöstä asiaa tukevat tiedot.
d) Komissio asettaa Euroopan ympäristökeskuksen tuella b alakohdassa tarkoitettujen pyyntöjen tekemiseen tarvittavat välineet ja toimintaohjeet viipymättä sähköisessä muodossa valmistajien käyttöön.”
11) Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 kohdan a alakohdassa ilmaisu ”kaudeksi 2025–2029” ilmaisulla ”kaudesta 2025 alkaen”;
b)kumotaan 1 kohdan b alakohta;
c)korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Valmistajalla katsotaan olevan hiilidioksidipäästöylitys, jos jokin seuraavista tapauksista toteutuu:
a) jos jollain vuosien 2025–2028, 2030–2033 tai 2035–2038 raportointikaudella päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, ylittää 7 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun päästövelkarajan;
b) jos päästövelkojen summa, josta on vähennetty päästöhyvitysten summa, on vuosien 2029, 2034, 2039 ja 2040 raportointikaudella positiivinen;
c) jos valmistajan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt ovat vuoden 2041 raportointikaudesta alkaen suuremmat kuin sen hiilidioksidipäästötavoite.”
12)Muutetaan 9 artikla seuraavasti:
a) korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1.
Tyyppihyväksyntäviranomaisten ja valmistajien on viipymättä ilmoitettava komissiolle seuraavista ilmoitettuihin tietoihin liittyvistä poikkeamista:
a)
käytössä olevien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöarvot poikkeavat vaatimustenmukaisuustodistuksissa tai asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa asiakastiedotteissa ilmoitetuista arvoista tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suoritettujen tarkastusten seurauksena;
b)
hiilidioksidipäästöjen määrittämisen yhteydessä havaitaan vääristä syöttötiedoista tai muista syistä johtuvia virheitä;
c)
hiilidioksidipäästöjen seurannassa ja raportoinnissa havaitaan virheitä;
d)
kaikista muista kuin a–c alakohdassa mainituista poikkeamista.”
b)korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2.
Komissio ottaa 1 kohdassa tarkoitetut poikkeamat huomioon laskiessaan valmistajan keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä ja CO2-vertailupäästöjä ja arvioi tarvittaessa 11 artiklan mukaisesti tehtyjen päätösten muuttamista. Komission ei tarvitse ottaa poikkeamia huomioon, jos valmistajan keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen tai CO2-vertailupäästöjen uudelleenlaskennan tuloksena oleva poikkeama on alle 0,1 prosenttia.”
13)Korvataan 10 artikla seuraavasti:
”10 artikla
CO2-vertailupäästöjen arviointi
1.
Jotta voidaan varmistaa sellaisten ajoneuvojen alaluokkien CO2-vertailupäästöjen luotettavuus ja edustavuus, joiden liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukainen vertailukausi on vuoden 2024 tai sen jälkeisen vuoden raportointikausi, komissio arvioi CO2-vertailupäästöjen määrittämisedellytysten soveltamista ja määrittää, onko näitä päästöjä kasvatettu epäasianmukaisesti ja miten ne on korjattava, jos näin on tapahtunut.
2.
Jos komissio katsoo, että kaikkia tai joitakin vertailupäästöjä on korjattava, se antaa 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastusmenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen näiden korjausten tekemiseksi.”
14)Muutetaan 11 artikla seuraavasti:
a)korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
”Viimeistään sitä vuotta, jona vertailukausi on päättynyt, seuraavan vuoden 30 päivänä huhtikuuta julkaistavaan luetteloon on sisällytettävä kyseisenä vertailukautena määritetyt CO2-vertailupäästöt.”
b)korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2.
Komissio muuttaa 1 kohdan nojalla hyväksyttyjä täytäntöönpanosäädöksiä seuraavasti:
a) jos asetuksessa (EY) 595/2009 tarkoitettuja tyyppihyväksyntämenettelyjä muutetaan siten, että tämän kohdan mukaisesti määriteltyjen edustavien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt kasvavat tai vähenevät yli 5 g CO2/km, lukuun ottamatta muutoksia hiilidioksidipäästöjen määrittämiseksi käytettäviin hyötykuormiin ja matkustajamääriin:
i) mukautetut vertailupäästöt lasketaan liitteessä II olevan 1 kohdan mukaisesti;
ii) uudet arvot julkaistaan täydennyksenä aikaisempiin arvoihin ja ilmoitetaan raportointikausi, jolloin niitä sovelletaan ensimmäisen kerran;
b) jos liitteitä on muutettu 14 artiklan 1 kohdan a–f alakohdan mukaisesti:
i) aiemmin julkaistut CO2-vertailupäästöt on laskettava uudelleen liitteen I mukaisesti ottaen huomioon 14 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, e tai f alakohdan mukaisesti muutetut parametrit;
ii) uudelleenlasketut CO2-vertailupäästöt on julkaistava ja niillä on korvattava aiemmat vertailupäästöt siitä raportointikaudesta alkaen, josta alkaen 14 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, e tai f alakohdan mukaisesti muutettuja parametrejä sovelletaan ensimmäisen kerran.”
c)lisätään kohta seuraavasti:
”3.
Jos 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tyyppihyväksyntämenettelyjä muutetaan, niitä muuttavassa täytäntöönpanosäädöksessä on joko täsmennettävä tai määritettävä menetelmä, jolla ajoneuvojen alaryhmälle määritellään yksi tai useampi edustava ajoneuvo, mukaan lukien hiilidioksidipäästöjen määrittämiseen käytettävät tilastolliset painotukset sekä hyötykuorman ja matkustajamäärän numeeriset arvot ja jonka pohjalta 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu mukautus määritetään, ottaen huomioon tämän asetuksen nojalla raportoidut valvontatiedot ja asetuksen (EU) 2017/2400 12 artiklan 1 kohdassa luetellut ajoneuvojen tekniset ominaisuudet. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”
15)Lisätään 13 artiklan 3 kohtaan virke seuraavasti:
”Jos asiakastiedotteissa, vaatimustenmukaisuustodistuksissa ja yksittäishyväksyntätodistuksissa olevia tietoja ei voida korjata asetuksen (EU) 2018/858 nojalla, asiasta vastaavan tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava korjatut tiedot sisältävä korjausilmoitus ja toimitettava se komissiolle ja asianomaisille osapuolille.”
16)Lisätään 13 a – 13 f artikla seuraavasti:
”13 a artikla
Jäsenvaltioiden suorittama seuranta ja raportointi
1. Jäsenvaltioiden on vuoden [Julkaisutoimisto: lisätään vuosi: jos voimaantulopäivä on ennen 1 päivää heinäkuuta, lisätään asetuksen voimaantulovuotta edeltävä vuosi; jos voimaantulopäivä on 30 päivän kesäkuuta jälkeen, lisätään seuraava vuosi] raportointikaudesta alkaen seurattava unionissa ensimmäisen kerran rekisteröitävistä uusista raskaista hyötyajoneuvoista liitteen IV A osassa yksilöityjä tietoja.
Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna vuodesta 2020 alkaen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on raportoitava 1 päivänä heinäkuuta alkavan ja 30 päivänä kesäkuuta päättyvän edellisen raportointikauden tiedot komissiolle liitteessä V esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.
2. Tietojen seuraamisesta ja raportoinnista tämän asetuksen mukaisesti vastaavat toimivaltaiset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot nimittävät asetuksen (EU) 2019/631 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
3. Ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu ja rakennettu tai muunnettu väestönsuojelun, palolaitosten ja yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön, sovelletaan tämän artiklan velvoitetta, ellei niitä ole vapautettu velvoitteesta muiden säännösten nojalla.
4. Väestönsuojelun, palolaitosten, kiireellisen sairaanhoidon ja yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön rekisteröityihin ajoneuvoihin sekä asevoimien käyttöön rekisteröityihin ajoneuvoihin sovelletaan tämän artiklan velvoitetta, riippumatta siitä, onko ne vapautettu 3 a artiklan noudattamisesta, ellei niitä ole vapautettu velvoitteesta muiden säännösten nojalla.
13 b artikla
Valmistajien tai raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen määrittämisestä vastaavien muiden tahojen suorittama raportointi
1. Valmistajien tai raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen määrittämisestä vastaavien muiden tahojen, joihin sovelletaan asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 8 artiklan velvoitteita, on raportoitava tiedot uusista raskaista hyötyajoneuvoista liitteessä IV olevan B osan säännösten mukaisesti.
Viimeistään 30 päivänä syyskuuta kunakin vuonna niiden on raportoitava komissiolle kyseiset tiedot kustakin uudesta raskaasta hyötyajoneuvosta, jonka määrittämisen tai arvioinnin päivä oli 30 päivänä kesäkuuta päättyneellä raportointikaudella, liitteessä V esitetyn raportointimenettelyn mukaisesti.
Tätä kohtaa ei sovelleta valmistajiin tai muihin tahoihin, joihin sovelletaan 6 b artiklan mukaista poikkeusta.
2. Kunkin valmistajan tai 1 kohdassa tarkoitetun muun tahon on nimettävä yhteyspiste tämän asetuksen mukaista tietojen raportointia varten.
3. Edellä 13 a artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä raportointivelvoitetta sovelletaan valmistajiin ja 1 kohdassa tarkoitettuihin muihin tahoihin.
13 c artikla
Keskusrekisteri raskaita hyötyajoneuvoja koskeville tiedoille
1. Komissio pitää keskusrekisteriä 13 a ja 13 b artiklan mukaan raportoiduille raskaita hyötyajoneuvoja koskeville tiedoille, jäljempänä ’rekisteri’.
Rekisterin on oltava julkisesti saatavilla lukuun ottamatta liitteessä V olevan 3.2.2 kohdan tietoja.
Liitteessä IV olevan B osan 2 kohdan 23 kohdassa esitetyt arvot on julkistettava liitteessä IV olevassa C osassa asetettuina vaihteluväleinä.
2. Rekisteriä hallinnoi Euroopan ympäristökeskus komission puolesta.
13 d artikla
Ajonaikaisten varmentavien testien tulosten seuranta
1. Komissio seuraa asetuksen (EY) N:o 595/2009 puitteissa suoritettujen ajonaikaisten testien tuloksia aina, kun ne ovat saatavilla, tarkastaakseen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutuksen.
2. Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi määrittelemällä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on raportoitava.
13 e artikla
Tietojen laatu
1. Toimivaltaiset viranomaiset ja valmistajat ovat vastuussa 13 a ja 13 b artiklan mukaan raportoimiensa tietojen oikeellisuudesta ja laadusta. Niiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle raportoimissaan tiedoissa havaituista virheistä.
2. Komissio suorittaa oman varmennuksensa 13 a ja 13 b artiklan mukaan raportoitujen tietojen laadusta.
3. Jos komissiolle ilmoitetaan tiedoissa olevista virheistä tai se löytää oman varmennuksensa yhteydessä tiedoissa ristiriitaisuuksia, se toteuttaa tilanteen mukaan tarvittavat toimenpiteet 13 c artiklassa tarkoitetussa rekisterissä julkaistujen tietojen korjaamiseksi.
4. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä määrittää tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut varmennus- ja korjaustoimenpiteet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
13 f artikla
Hallinnolliset sakot
1. Komissio voi määrätä hallinnollisen sakon seuraavissa tapauksissa:
a) kun se havaitsee, että valmistajan tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti raportoimat tiedot poikkeavat tiedoista, jotka ovat peräisin valmistajan kirjanpitotiedostosta tai asetuksen (EY) N:o 595/2009 mukaisesti myönnetystä moottorien tyyppihyväksyntätodistuksesta, ja kun poikkeama on tahallinen tai johtuu vakavasta huolimattomuudesta;
b) kun tietoja ei ole toimitettu 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellettavaan määräaikaan mennessä eikä viivästymistä ole perusteltu asianmukaisesti.
Komissio kuulee asianomaisia hyväksyntäviranomaisia tarkastaakseen a alakohdassa tarkoitetut tiedot.
Hallinnollisten sakkojen on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, ja ne voivat olla enintään 30 000 euroa sitä raskasta hyötyajoneuvoa kohden, jota a ja b alakohdassa tarkoitettu poikkeama tai tietojen toimittamisen viivästyminen koskevat.
2. Komissio antaa tämän artiklan 3 kohdassa säädettyjen periaatteiden pohjalta 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla menettely ja menetelmät tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten sakkojen laskemista ja perimistä varten.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten on oltava seuraavien periaatteiden mukaisia:
a) komission vahvistamassa menettelyssä on noudatettava oikeutta hyvään hallintoon ja erityisesti oikeutta tulla kuulluksi ja oikeutta tutustua asiakirjoihin, ottaen huomioon luottamuksellisuuteen ja liikesalaisuuksiin liittyvät oikeutetut edut;
b) asianmukaisen hallinnollisen sakon laskennassa komissio noudattaa tehokkuuden, oikeasuhteisuuden ja varoittavuuden periaatteita ottaen tarvittaessa huomioon poikkeaman tai viivästyksen vakavuuden ja vaikutukset, niiden raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärän, joita poikkeavat tai viivästyneet tiedot koskevat, valmistajan vilpittömän mielen, sen, missä määrin valmistaja on osoittanut huolellisuutta ja toiminut yhteistyössä, poikkeaman tai viivästyksen toistuvuuden, tiheyden tai keston sekä samalle valmistajalle aiemmin määrätyt seuraamukset;
c) hallinnolliset sakot on perittävä ilman aiheetonta viivytystä vahvistamalla maksumääräajat ja tapauksen mukaan myös mahdollisuus jakaa maksut useaan erään ja vaiheeseen.
4. Hallinnollisista sakoista kertyviä määriä on pidettävä unionin yleiseen talousarvioon otettavina tuloina.”
17)Korvataan 14 artikla seuraavasti:
”14 artikla
Liitteiden muuttaminen
1.
Jotta voidaan ottaa huomioon tekninen kehitys, tavaraliikenteen logistiikan kehittyminen, tämän asetuksen soveltamiseen perustuvat tarvittavat mukautukset sekä taustalla olevan tyyppihyväksyntälainsäädännön, erityisesti asetusten (EU) 2018/858 ja (EU) 595/2009, muutokset, komissiolle siirretään valta antaa 17 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen I seuraavien kohtien muuttamiseksi:
a)
liitteen 1.1 kohdassa vahvistettujen ajoneuvojen alaryhmien määrittämiskriteerit;
b)
liitteen 1.2 kohdassa vahvistettujen työajoneuvojen määrittämiskriteerit;
c)
liitteen 1.3 kohdassa vahvistettujen voimalinjateknologioiden toiminta-alueiden määrittämiskriteerit;
d)
liitteen 1.4 kohdassa vahvistettu käyttöprofiilien luettelo;
e)
liitteen 2.1 kohdassa vahvistetut käyttöprofiilien painoarvot;
f)
liitteen 2.5 kohdassa vahvistetut ajoneuvojen alaryhmien sg hyötykuormat, matkustajamäärät, matkustajien massat, suurimmat teknisesti sallitut hyötykuormat, suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä ja lastimäärät;
g)
liitteen 2.6 kohdassa vahvistetut vuosittaiset ajokilometriarvot.
2.
Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteen IV seuraavien kohtien muuttamiseksi:
a)
A ja B osassa täsmennetyt tietovaatimukset teknisen kehityksen, tämän asetuksen soveltamiseen perustuvien tarvittavien mukautusten sekä taustalla olevan tyyppihyväksyntälainsäädännön, erityisesti asetusten (EU) 2018/858 ja (EU) 595/2009, muutosten huomioon ottamiseksi;
b)
C osassa esitettyjen vaihteluvälien saattamiseksi ajantasalle tai mukauttamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon raskaiden hyötyajoneuvojen suunnittelussa tapahtuneet muutokset ja varmistaa, että vaihteluvälit ovat edelleen tarkoituksenmukaiset tiedotus- ja vertailutarkoituksiin.
3.
Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteen V seuraavien kohtien muuttamiseksi:
a)
liitteen V mukaisen seuranta- ja raportointimenettelyn muuttamiseksi tämän asetuksen soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella ja sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen;
b)
liitteen 3.2 kohdan muuttamiseksi rekisteriin lisättyjen uusien tietojen lisäämiseksi.”
18)Korvataan 15 artikla seuraavasti:
”15 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tämän asetuksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta vuonna 2028 ja toimittaa tämän uudelleentarkastelun tuloksista kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi.”
19)Muutetaan 17 artikla seuraavasti:
a)korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ...[Julkaisutoimisto: lisätään tämän asetuksen voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi 3 b artiklassa, 11 artiklan 2 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa, 13 c artiklan 3 kohdassa, 13 d artiklan 2 kohdassa, 13 e artiklan 4 kohdassa, 13 f artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.”
b)korvataan 3 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 11 artiklan 2 kohdassa, 13 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa, 13 c artiklan 3 kohdassa, 13 d artiklan 2 kohdassa, 13 e artiklan 4 kohdassa, 13 f artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron.”
c)korvataan 6 kohdassa ilmaisu ”11 artiklan 2 kohdan, 13 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan ja 14 artiklan 1 kohdan” seuraavasti: ”11 artiklan 2 kohdan, 13 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan, 13 c artiklan 3 kohdan, 13 d artiklan 2 kohdan, 13 f artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan”;
20)Korvataan asetuksen (EU) 2019/1242 liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.
21)Lisätään tämän asetuksen liitteessä II oleva teksti asetuksen (EU) 2019/1242 liitteiksi IV, V ja VI.
2 artikla
Asetuksen (EU) 2018/956 kumoaminen
Kumotaan asetus (EU) 2018/956 ... päivästä ...kuuta ....[Julkaisutoimisto: lisätään soveltamispäivä].
Viittauksia asetukseen (EU) 2018/956 pidetään viittauksina tähän asetukseen tämän asetuksen liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta ....[Julkaisutoimisto: lisätään kalenterivuosi, joka on tämän asetuksen voimaantulopäivää seuraavan 1 päivän heinäkuuta vuosi].
Kuitenkin ...päivää ...kuuta ...[Julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on soveltamispäivä] edeltäviin raportointikausiin sovelletaan edelleen asetusta (EU) 2019/1242, sellaisena kuin sitä sovelletaan 30 päivänä kesäkuuta ....[Julkaisutoimisto: lisätään kalenterivuosi, joka on tämän säädöksen voimaantuloa seuraavan 1 päivän heinäkuuta vuosi], ja asetusta (EU) 2018/956, sellaisena kuin sitä sovelletaan 30 päivänä kesäkuuta ....[Julkaisutoimisto: lisätään kalenterivuosi, joka on tämän säädöksen voimaantuloa seuraavan 1 päivän heinäkuuta vuosi].
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa
Euroopan parlamentin puolesta
Neuvoston puolesta
Puhemies
Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus asetukseksi asetuksen (EU) 2019/1242 muuttamisesta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien tiukentamiseksi unionin kunnianhimoisempien ilmastotavoitteiden mukaisesti ja raportointivelvoitteiden sisällyttämiseksi siihen sekä asetuksen (EU) 2018/956 kumoamisesta
1.2.Toimintalohko(t)
Otsake 3 – Luonnonvarat ja ympäristö
Osasto 9 – Ympäristö ja ilmastotoimet
1.3.Ehdotus/aloite liittyy
uuteen toimeen
uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
käynnissä olevan toimen jatkamiseen
yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen
1.4.Tavoite (Tavoitteet)
1.4.1.Yleistavoite (Yleistavoitteet)
Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on asettaa uusia päästönormeja uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja edistää siirtymistä päästöttömään liikkumiseen osana laajempaa kontekstia, johon kuuluvat tiukemmat vuotta 2030 koskevat EU:n ilmastotavoitteet ja ilmastoneutraaliuden saavuttaminen EU:ssa vuoteen 2050 mennessä.
1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet)
Tämän ehdotuksen erityisenä tavoitteena on
vähentää raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä kustannustehokkaasti ja EU:n ilmastotavoitteiden mukaisesti ja parantaa samalla EU:n energiaturvallisuutta;
tarjota Euroopan liikenteenharjoittajille ja niiden asiakkaille, joista useimmat ovat pk-yrityksiä, hyötyjä energiatehokkaampien ajoneuvojen laajemmasta käyttöönotosta;
vahvistaa EU:n teollisuuden johtajuutta teknologiassa ja innovoinnissa kanavoimalla investointeja päästöttömiin teknologioihin.
1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen
Ehdotuksella varmistetaan, että raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä vähennetään, liikenteenharjoittajille ja käyttäjille tuotetaan hyötyjä paremman ilmanlaadun ja energiansäästöjen muodossa ja autoteollisuuden arvoketjun teknologista ja innovointiin liittyvää johtoasemaa vahvistetaan. Odotettuja lisähyötyjä ovat parempi energiatehokkuus ja energiavarmuus.
1.4.4.Tulosindikaattorit
Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen etenemistä ja tuloksia seurataan.
Seurantaa varten on yksilöity seuraavat indikaattorit:
1. EU:n ajoneuvokannan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt, jotka mitataan tyyppihyväksynnän yhteydessä ja joita seurataan vuosittain.
2. Raskaiden hyötyajoneuvojen kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt, joita seurataan jäsenvaltioiden vuotuisten kasvihuonekaasuinventaarioiden avulla.
3. Ensirekisteröityjen nolla- ja vähäpäästöisten ajoneuvojen lukumäärä ja osuus, jota seurataan jäsenvaltioiden toimittamien vuotuisten seurantatietojen avulla.
4. Innovoinnin taso, jota mitataan eurooppalaisten autonvalmistajien päästöttömään teknologiaan liittyvien uusien patenttien määrän perusteella käyttäen julkisesti saatavilla olevia patenttitietokantoja.
5. Työllisyyden taso, jota seurataan EU:n alakohtaisia työllisyystietoja koskevien julkisesti saatavilla olevien Eurostatin tilastojen perusteella.
1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu
Unionissa ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajien on seurattava päästöjä ja raportoitava niistä ja noudatettava tarkistettuja hiilidioksidipäästötavoitteita.
Jäsenvaltioiden on raportoitava vuosittain komissiolle ja Euroopan ympäristökeskukselle ensirekisteröityjä raskaita hyötyajoneuvoja koskevat tekniset tiedot.
1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.
Ilmastonmuutos on valtioiden rajat ylittävä ongelma, jota ei voida ratkaista yksin kansallisella tai paikallisella toiminnalla. Ilmastotoimien koordinointi EU:n tasolla on tarpeen ja EU:n toimet ovat perusteltuja toissijaisuusperiaatteen perusteella.
Kansallisen ja paikallisen tason aloitteet eivät ole riittäviä. EU:n koordinoitujen toimien puute johtaisi riskiin markkinoiden pirstoutumisesta. Yksittäiset jäsenvaltiot muodostaisivat myös liian pienet markkinat, jotka eivät voisi edistää koko alan muutosta tai luoda mittakaavaetuja.
1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset
Ehdotus perustuu seuranta- ja raportointivelvoitteita sekä hiilidioksidipäästönormeja koskevaan olemassaolevaan lainsäädäntöön.
1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin
Tämä ehdotus on yhdenmukainen Next Generation EU -välineen ja vuodet 2021–2027 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen tavoitteiden kanssa, jotka auttavat toteuttamaan Euroopan vihreän ja digitaalisen siirtymän.
Tämä lainsäädäntöehdotus täydentää 55-valmiuspaketin ehdotuksia sekä Euro 7 -ehdotusta ja on johdonmukainen niiden kanssa.
1.5.5.Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen
1.6.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset
kesto on rajattu
toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.
maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia VVVV–VVVV ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia VVVV–VVVV.
kestoa ei ole rajattu
- käynnistysvaihe alkaa vuonna 2024 ja päättyy vuonna 2025,
- minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
toimeenpanovirastoja
Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)
Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille
julkisoikeudellisille yhteisöille
sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”.
Huomautukset:
Ei sovelleta.
2.HALLINNOINTI
2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
Aloitteessa hyödynnetään ilmastotoimien pääosaston olemassa olevia hallinnollisia järjestelyjä Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa ja siihen sisältyy Euroopan ympäristökeskuksen rahoitusosuuden lisääminen.
Tietoja on kerättävä eri lähteistä, kuten jäsenvaltioilta, ajoneuvovalmistajilta ja kansallisilta tyyppihyväksyntäviranomaisilta. Tiedonkeruun koordinoinnista vastaavat Euroopan ympäristökeskus ja ilmastotoimien pääosasto, joita avustaa myös Yhteinen tutkimuskeskus.
Jäsenvaltiot ja valmistajat ilmoittavat vuosittain tiedot uusien ajoneuvojen rekisteröinneistä. Näiden tietokokonaisuuksien perusteella määritetään, miten valmistajat noudattavat normeja, ja määrätään mahdollisia sakkoja. Tiedot vahvistetaan tämän jälkeen komission päätöksellä.
Ehdotus edellyttää komissiolta ja Euroopan ympäristökeskukselta lisää tietojen arviointia uusien soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvoryhmien, pieniä valmistajia koskevien poikkeusten ja ajoneuvojen siirron vuoksi.
Tiedot todellisesta ajonaikaisesta polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksesta, sellaisina kuin ne on mitattu ajoneuvoista, ja tiedot käytönaikaisesta vaatimustenmukaisuudesta raportoidaan vuosittain, myös soveltamisalaan lisättävien ajoneuvojen osalta. Voimassa olevat todellista ajonaikaista ja käytönaikaista vaatimuksenmukaisuutta koskevat oikeudelliset säännökset tiukentuivat lainsäätäjien käsittelyssä komission ehdotukseen verrattuna.
2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)
2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle
Ehdotuksella ei panna täytäntöön rahoitusohjelmaa vaan suunnitellaan pitkän aikavälin politiikkaa. Hallinnointitapaa, rahoituksen toteutusmekanismeja, maksutapoja ja virhetasoihin liittyvää valvontastrategiaa ei sovelleta.
2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä
Valvontatavoista säädetään varainhoitoasetuksessa ja soveltamissäännöissä. Tämä ehdotus ei koske meno-ohjelmaa.
Ajoneuvorekisteritietojen tehokas ja asianmukainen seuranta on olennaisen tärkeää oikeusvarmuuden takaamiseksi lainsäädännön täytäntöönpanossa ja sisämarkkinoiden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi eri valmistajille.
Todellisten ajonaikaisten tietojen keräämisellä ja käytönaikaisella tarkastusmenettelyllä varmistetaan, että havaitaan ajoneuvorekisteritietojen sääntöjenvastaisuudet ja toteutetaan oikea-aikaisesti tehokkaat korjaavat toimenpiteet ja että EU:n hiilidioksidipäästötavoitteiden pitkän aikavälin vaikuttavuus ei heikkene.
Tärkeimpiä sisäisen valvonnan järjestelmiä ovat ilmoitettujen rekisteröintitietojen ja teknisten tietojen todentaminen.
2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista
Tämä aloite ei aiheuta uusia merkittäviä valvontatarpeita/riskejä, joita ei olisi jo katettu nykyisellä sisäisen valvonnan kehyksellä. Varainhoitoasetuksen soveltamisen lisäksi ei ole suunniteltu muita erityistoimenpiteitä.
2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta
Sen lisäksi, että varainhoitoasetusta sovelletaan petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, tässä ehdotuksessa esitettyjä tiukempia hiilidioksidipäästöjen vähentämisvaatimuksia ja soveltamisalan laajentamista tuetaan parannetulla käytönaikaisen tarkastuksen ja todellisten ajonaikaisten päästötietojen seurannalla ja raportoinnilla.
3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
|
Budjettikohta
|
Menolaji
|
Rahoitusosuudet
|
|
Numero
|
JM/EI-JM
|
EFTA-mailta
|
Ehdokasmailta
|
Kolmansilta mailta
|
Varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
|
3
|
09 02 03 Ilmastotoimet (hillitseminen ja sopeutuminen)
|
JM
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
EI
|
3
|
09 10 02 Euroopan ympäristökeskus (EEA)
|
JM
|
KYLLÄ
|
KYLLÄ
|
EI
|
EI
|
7
|
20 02 01 01 Sopimussuhteiset toimihenkilöt
|
EI-JM
|
EI
|
EI
|
EI
|
EI
|
Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: Ei sovelleta.
3.2.Arvioidut vaikutukset määrärahoihin
3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista toimintamäärärahoihin
Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
|
3
|
”Luonnonvarat ja ympäristö”
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pääosasto: CLIMA
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Toimintamäärärahat
|
09 02 03 Ilmastotoimet (hillitseminen ja sopeutuminen)
|
Sitoumukset
|
(1)
|
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,400
|
|
Maksut
|
(2)
|
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,400
|
Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
|
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
Pääosaston CLIMA määrärahat YHTEENSÄ
|
Sitoumukset
|
= 1 + 3
|
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,400
|
|
Maksut
|
= 2 + 3
|
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,100
|
0,400
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
·Yhteinen tutkimuskeskus tulee tarjoamaan komissiolle keskeisen tärkeää tukea tarvittavassa teknisessä työssä. CLIMA-pääosaston ja Yhteisen tutkimuskeskuksen välillä on hallinnollinen järjestely.
Virasto: Euroopan ympäristökeskus (EEA)
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Toimintamäärärahat
|
Osasto 1: Henkilöstömenot
|
Sitoumukset
|
(1a)
|
|
0,299
|
0,735
|
0,750
|
0,765
|
2,549
|
|
Maksut
|
(2 a)
|
|
0,299
|
0,735
|
0,750
|
0,765
|
2,549
|
Osasto 2: Infrastruktuuri
|
Sitoumukset
|
(1b)
|
|
0,080
|
0,080
|
|
|
0,160
|
|
Maksut
|
(2b)
|
|
0,080
|
0,080
|
|
|
0,160
|
Osasto 3: Toimintamenot
|
Sitoumukset
|
(1c)
|
|
|
0,020
|
0,040
|
0,040
|
0,100
|
|
Maksut
|
(2c)
|
|
|
0,020
|
0,040
|
0,040
|
0,100
|
Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
|
|
|
(3)
|
|
|
|
|
|
|
Ympäristökeskuksen määrärahat YHTEENSÄ*
|
Sitoumukset
|
=1a+1b +1c
|
|
0,379
|
0,835
|
0,790
|
0,805
|
2,809
|
|
Maksut
|
=2a+2b +2c
|
|
0,379
|
0,835
|
0,790
|
0,805
|
2.809
|
*Euroopan ympäristökeskuksen lisärahoituksen talousarviovaikutus kompensoidaan Life-ohjelman määrärahoihin tehtävällä vähennyksellä, tarkemmin sanottuna ilmastotoimien pääosaston budjettikohdasta 09 02 03 Ilmastotoimet (hillitseminen ja sopeutuminen).
·Henkilöstömenot Tarvitaan väliaikainen toimihenkilö (AD) ja yksi sopimussuhteinen toimihenkilö (CA), jotta voidaan i) varmistaa seurattavien ja raportoitavien ajoneuvojen päästöjen absoluuttisen kasvun hallitsemiseksi tarpeellisen tietojen keruun, analysoinnin ja käsittelyn koordinointi, valmistelu ja seuranta, ii) raportointijärjestelmän, laadunvarmistusjärjestelmän ja tietojen laadunvalvontajärjestelmien täytäntöönpano ja käyttö laajennetun soveltamisalan piiriin kuuluvien uusien ajoneuvojen osalta sekä tiedonhallinta ja tekninen neuvontapalvelu soveltamisalaan lisättäville valmistajille.
Lisäksi tarvitaan kolme sopimussuhteista toimihenkilöä (joista kaksi vuonna 2024) seuraavia tehtäviä varten:
yksityiskohtaisten sertifiointimenetelmien (esimerkiksi hiilipoistumia koskevien EU:n laatukriteerien noudattamisen osoittaminen ehdotetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti) valmistelun ja kehittämisen tukeminen;
tiedonkeruu esimerkiksi kosteikkojen uudelleenkostutukseen, viljelymenetelmiin ja metsitys-/uudelleenmetsitysaloitteisiin liittyviä eri hiiliviljelytoimia koskevasta tarkkailusta, raportoinnista ja todentamisesta;
tuki rekistereiden (esimerkiksi sertifiointijärjestelmien ja kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden) välisten yhteyksien varmistamiseksi.
·Infrastruktuuri- ja toimintamenot: Euroopan ympäristökeskus tarvitsee ensimmäisten kahden vuoden aikana tietojenkäsittelyyn (yhteensä 160 000 euroa) alustavia tietotekniikkainvestointeja, jotta voidaan tarkistaa normien noudattaminen myös aiempaa useampien ajoneuvojen ja valmistajien osalta. Myös toistuvia vuotuisia tietotekniikkamenoja tarvitaan raportoinnin työnkulkujen, MSSQL-tietokantojen ja muiden tietoteknisten prosessivälineiden ylläpitoon ja säännölliseen päivittämiseen.
□ Toimintamäärärahat YHTEENSÄ
|
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
|
Sitoumukset
|
(4)
|
|
0,479
|
0,935
|
0,890
|
0,905
|
3,209
|
|
Maksut
|
(5)
|
|
0,479
|
0,935
|
0,890
|
0,905
|
3,209
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
|
Sitoumukset
|
=4
|
|
0,479
|
0,935
|
0,890
|
0,905
|
3,209
|
|
Maksut
|
=5
|
|
0,479
|
0,935
|
0,890
|
0,905
|
3,209
|
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
|
7
|
”Hallintomenot”
|
|
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Pääosasto: CLIMA
|
□ Henkilöresurssit
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
□ Muut hallintomenot
|
|
|
|
|
|
|
PÄÄOSASTO CLIMA YHTEENSÄ
|
Määrärahat
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
Lisätietojen hallintaa varten tarvitaan kokoaikainen sopimussuhteinen toimihenkilö.
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
|
(Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
|
Sitoumukset
|
|
0,570
|
1,026
|
0,981
|
0,996
|
3,573
|
|
Maksut
|
|
0,570
|
1,026
|
0,981
|
0,996
|
3,573
|
3.2.2.Arvioidut toimintamäärärahoista rahoitetut tuotokset
maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Tavoitteet ja tuotokset
|
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
|
TUOTOKSET
|
|
Tyyppi
|
Keskimäär. kustannukset
|
Lkm
|
Kustannus
|
Lkm
|
Kustannus
|
Lkm
|
Kustannus
|
Lkm
|
Kustannus
|
Lkm
|
Kustannus
|
Lukumäärä yhteensä
|
Kustannukset yhteensä
|
ERITYISTAVOITE 1…
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Tuotos
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Tuotos
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Tuotos
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Välisumma, erityistavoite 1
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ERITYISTAVOITE 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
– Tuotos
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Välisumma, erityistavoite 2
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
KAIKKI YHTEENSÄ
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.2.3.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.Arvioidut vaikutukset Euroopan ympäristökeskuksen henkilöresursseihin
·
Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
·
Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Väliaikaiset toimihenkilöt (AD-palkkaluokka)
|
0,115
|
0,235
|
0,240
|
0,244
|
0,834
|
Väliaikaiset toimihenkilöt (AST-palkkaluokat)
|
|
|
|
|
|
Sopimussuhteiset toimihenkilöt
|
0,184
|
0,500
|
0,510
|
0,520
|
1,714
|
Kansalliset asiantuntijat
|
|
|
|
|
|
YHTEENSÄ
|
0,299
|
0,735
|
0,750
|
0,765
|
2,549
|
Henkilöstötarpeet (kokoaikaiseksi muutettuna):
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
YHTEENSÄ
|
Väliaikaiset toimihenkilöt (AD-palkkaluokka)
|
1
|
1
|
1
|
1
|
1
|
Väliaikaiset toimihenkilöt (AST-palkkaluokat)
|
|
|
|
|
|
Sopimussuhteiset toimihenkilöt
|
3
|
4
|
4
|
4
|
4
|
Kansalliset asiantuntijat
|
|
|
|
|
|
3.2.3.2.Hallintomäärärahojen arvioitu tarve komissiossa
3.2.3.3.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin
–
Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
|
Vuosi 2024
|
Vuosi 2025
|
Vuosi 2026
|
Vuosi 2027
|
YHTEENSÄ
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7
|
|
|
|
|
|
|
Henkilöresurssit
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
Muut hallintomenot
|
|
|
|
|
|
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät
|
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Henkilöresurssit
|
|
|
|
|
|
|
Muut hallintomenot
|
|
|
|
|
|
|
Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma
|
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
Ei sovelleta.
|
YHTEENSÄ
|
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,091
|
0,364
|
Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.4.Henkilöresurssien arvioitu tarve
·
Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
·
Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
|
Vuosi 2023
|
Vuosi 2024
|
Vuosi 2025
|
Vuosi 2026
|
Vuosi 2027
|
□ Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
|
20 01 02 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)
|
|
|
|
|
|
20 01 02 03 (EU:n ulkopuoliset edustustot)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 01 (epäsuora tutkimustoiminta)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 11 (suora tutkimustoiminta)
|
|
|
|
|
|
□ Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
|
20 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
|
|
1
|
1
|
1
|
1
|
20 02 03 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)
|
|
|
|
|
|
XX 01 xx yy zz
|
– päätoimipaikassa
|
|
|
|
|
|
·
|
– EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
|
|
|
|
|
|
01 01 01 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö - epäsuora tutkimustoiminta)
|
|
|
|
|
|
01 01 01 12 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö - suora tutkimustoiminta)
|
|
|
|
|
|
YHTEENSÄ
|
|
1
|
1
|
1
|
1
|
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
|
|
Ulkopuolinen henkilöstö
|
Komissiossa tarvitaan 1 sopimussuhteinen toimihenkilö lainsäädännön monimutkaistumisen ja soveltamisajan laajentamisen sekä niihin liittyvän lisäseurannan ja hallinnoinnin vuoksi.
|
3.2.4 Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
·Ehdotus/aloite
voidaan rahoittaa kokonaan kohdentamalla menoja uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen kyseisen otsakkeen sisällä.
Muita lisämenoja ei ole tarkoitus syntyä. Joka tapauksessa mahdolliset menot katetaan Life-ohjelman määrärahoista.
edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen kyseiseen otsakkeeseen sisältyvän kohdentamattoman liikkumavaran ja/tai monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa määriteltyjen erityisvälineiden käyttöä.
edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet
Ehdotus/aloite
rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja
rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Yhteensä
|
Rahoitukseen osallistuva taho
|
|
|
|
|
|
|
Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
vaikutukset omiin varoihin
vaikutukset muihin tuloihin
tulot on kohdennettu menopuolen budjettikohtiin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Tulopuolen budjettikohta:
|
Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna
|
Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
|
|
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
Momentti 4 2 9
|
|
|
|
|
|
|
Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tapauksessa:
Muita huomautuksia (esim. tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmä/-kaava tai muita lisätietoja).
Tuloja voi syntyä hiilidioksidin liikapäästömaksuista. Valmistajien maksamat tulot olisi edelleen katsottava EU:n yleiseen talousarvioon otettaviksi tuloiksi.
EUROOPAN KOMISSIO
Strasbourg 14.2.2023
COM(2023) 88 final
LIITTEET
asiakirjaan
Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI
asetuksen (EU) 2019/1242 muuttamisesta uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästönormien tiukentamiseksi ja raportointivelvoitteiden sisällyttämiseksi siihen sekä asetuksen (EU) 2018/956 kumoamisesta
{SEC(2023) 100 final} - {SWD(2023) 88 final} - {SWD(2023) 89 final}
LIITE I
Keskimääräiset päästöt, keskimääräiset hiilidioksidipäästötavoitteet ja päästöylitykset
1.Ajoneuvojen alaryhmät
1.1.Tämän asetuksen soveltamiseksi kullekin uudelle raskaalle hyötyajoneuvolle määritellään alaryhmä sg.
1.1.1.N-luokan ajoneuvojen osalta alaryhmä sg määritellään seuraavasti:
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen I mukainen ajoneuvoryhmä
|
Työajoneuvo tämän asetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti
|
Ohjaamotyyppi
|
Moottorin teho
|
Toimintamatka
|
Tämän asetuksen soveltamiseksi osoitettu ajoneuvojen alaryhmä (sg)
|
53
|
Ei
|
Kaikki
|
53
|
54
|
Ei
|
Kaikki
|
54
|
1s
|
Ei
|
Kaikki
|
1s
|
1
|
Ei
|
Kaikki
|
1
|
2
|
Ei
|
Kaikki
|
2
|
3
|
Ei
|
Kaikki
|
3
|
4
|
Ei
|
Kaikki
|
<170 kW
|
Kaikki
|
4-UD
|
|
Ei
|
Päiväohjaamo
|
≥170 kW
|
Kaikki
|
4-RD
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
≥170 kW ja <265 kW
|
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
≥265 kW
|
< 350 km
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
≥265 kW
|
≥ 350 km
|
4-LH
|
9
|
Ei
|
Päiväohjaamo
|
Kaikki
|
Kaikki
|
9-RD
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
Kaikki
|
< 350 km
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
Kaikki
|
≥ 350 km
|
9-LH
|
5
|
Ei
|
Päiväohjaamo
|
Kaikki
|
Kaikki
|
5-RD
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
< 265 kW
|
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
≥ 265 kW
|
< 350 km
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
≥ 265 kW
|
≥ 350 km
|
5-LH
|
10
|
Ei
|
Päiväohjaamo
|
Kaikki
|
Kaikki
|
10-RD
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
Kaikki
|
< 350 km
|
|
|
Ei
|
Makuuohjaamo
|
Kaikki
|
≥ 350 km
|
10-LH
|
11
|
Ei
|
Kaikki
|
11
|
12
|
Ei
|
Kaikki
|
12
|
16
|
Ei
|
Kaikki
|
16
|
’Makuuohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa, jossa kuljettajan istuimen takana on nukkumiseen tarkoitettu osasto ja joka on raportoitu asetuksen 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti.
’Päiväohjaamolla’ tarkoitetaan ohjaamoa, joka ei ole makuuohjaamo.
Jos uusi raskas hyötyajoneuvo luokitellaan alaryhmään 4-UD mutta hiilidioksidipäästötietoja [g/km] ei ole saatavana 2.1 kohdan taulukossa 2 määritellyn käyttöprofiilin UDL tai UDR osalta, kyseinen uusi raskas hyötyajoneuvo luokitellaan alaryhmään 4-RD.
’Toimintamatkalla’ tarkoitetaan matkaa, jonka ajoneuvo voi ajaa kaukoliikenteen olosuhteissa ilman uudelleenlatausta tai uudelleentäyttöä 1.3 kohdan mukaisesti.
1.1.2.M-luokan ajoneuvojen osalta alaryhmä sg määritellään seuraavasti:
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen I mukainen ajoneuvoryhmä
|
Tämän asetuksen soveltamiseksi osoitettu ajoneuvojen alaryhmä (sg)
|
31a, 31d
|
31-LF
|
31b1
|
31-L1
|
31b2
|
31-L2
|
31c, 31e
|
31-DD
|
32a, 32b
|
32-C2
|
32c, 32d
|
32-C3
|
32e, 32f
|
32-DD
|
33a, 33d, 37a, 37d
|
33-LF
|
33b1, 37b1
|
33-L1
|
33b2, 37b2
|
33-L2
|
33c, 33e, 37c, 37e
|
33-DD
|
34a, 34b, 36a, 36b, 38a, 38b, 40a, 40b
|
34-C2
|
34c, 34d, 36c, 36d, 38c, 38d, 40c, 40d
|
34-C3
|
34e, 34f, 36e, 36f, 38e, 38f, 40e, 40f
|
34-DD
|
35a, 35b1, 35b2, 35c
|
35-FE
|
39a, 39b1, 39b2, 35c
|
39-FE
|
1.1.3.O-luokan ajoneuvojen osalta alaryhmä sg määritellään seuraavasti:
Asetuksen (EU) 2022/1362 liitteessä I määritetty ajoneuvoryhmä
|
Tämän asetuksen soveltamiseksi osoitettu ajoneuvojen alaryhmä (sg)
|
Kaikki taulukossa 1 esitetyt ryhmät, joissa on 1, 2 tai 3 akselia
|
Sama kuin asetuksen (EU) 2022/1362 liitteessä I olevien taulukoiden sarakkeessa ”Ajoneuvoryhmä”.
|
Kaikki taulukossa 4 esitetyt ryhmät, joissa on 1, 2 tai 3 akselia
|
|
Kaikki taulukossa 6 esitetyt ryhmät
|
|
1.2.Työajoneuvot määritellään seuraavin perustein:
Ajoneuvoluokka
|
Alustakonfiguraatio
|
Työajoneuvoja koskevat perusteet
|
N
|
Jäykkä
|
Vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 38 ilmoitetun korityypin tunnuksen täydennysnumero on jokin seuraavista asetuksen (EU) 2018/858 liitteen I lisäyksessä 2 luetelluista numeroista:
09, 10, 15, 16, 18, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 31;
|
|
Vetoauto
|
Suurin nopeus enintään 79 km/h
|
1.3.Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia toimintamatkoja:
Voimalaiteteknologia
|
Toimintamatka
|
Ajoneuvot, jotka saavat mekaaniseen käyttövoimaan tarvittavan energian yksinomaan sähköenergian tai tehon varastointilaitteesta
|
Toimintamatka = todellinen toimintasäde varausta purettaessa asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä IV olevan I osan 2.4.1 kohdan mukaisesti käyttöprofiilin LHR osalta
|
Muut tekniikat
|
Toimintamatka > 350 km
|
1.4.Käyttöprofiilien määritelmät
RDL
|
Alueellinen reitti, pieni hyötykuorma
|
RDR
|
Alueellinen reitti, edustava hyötykuorma
|
LHL
|
Kaukoreitti, pieni hyötykuorma
|
LHR
|
Kaukoreitti, edustava hyötykuorma
|
UDL
|
Kaupunkireitti, pieni hyötykuorma
|
UDR
|
Kaupunkireitti, edustava hyötykuorma
|
REL
|
Alueellinen reitti (EMS), pieni hyötykuorma
|
RER
|
Alueellinen reitti (EMS), edustava hyötykuorma
|
LEL
|
Kaukoreitti (EMS), pieni hyötykuorma
|
LER
|
Kaukoreitti (EMS), edustava hyötykuorma
|
MUL
|
Kunnalliset palvelut, pieni hyötykuorma
|
MUR
|
Kunnalliset palvelut, edustava hyötykuorma
|
COL
|
Rakentaminen, pieni hyötykuorma
|
COR
|
Rakentaminen, edustava hyötykuorma
|
HPL
|
Raskas kaupunkiliikenne, henkilöliikenne, pieni hyötykuorma
|
HPR
|
Raskas kaupunkiliikenne, henkilöliikenne, edustava hyötykuorma
|
UPL
|
Kaupunkiliikenne, henkilöliikenne, pieni hyötykuorma
|
UPR
|
Kaupunkiliikenne, henkilöliikenne, edustava hyötykuorma
|
SPL
|
Lähiliikenne, henkilöliikenne, pieni hyötykuorma
|
SPR
|
Lähiliikenne, henkilöliikenne, edustava hyötykuorma
|
IPL
|
Kaupunkien välinen liikenne, henkilöliikenne, pieni hyötykuorma
|
IPR
|
Kaupunkien välinen liikenne, henkilöliikenne, edustava hyötykuorma
|
CPL
|
Kaukoliikenne, linja-autot, henkilöliikenne, pieni hyötykuorma
|
CPR
|
Kaukoliikenne, linja-autot, henkilöliikenne, edustava hyötykuorma
|
2.Valmistajan keskimääräisten päästöjen laskeminen
2.1.Uuden raskaan hyötyajoneuvon hiilidioksidipäästöjen laskeminen
Alaryhmään sg luokitellun uuden raskaan hyötyajoneuvon v tai sen ensimmäisen vaiheen ajoneuvon päästöt [g/km] lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti:
jossa
on kaikkia taulukossa 2 lueteltuja käyttöprofiileja mp edustava summa
sg
on alaryhmä, johon uusi raskas hyötyajoneuvo v on luokiteltu tämän liitteen 1 jakson mukaisesti
Wsg,mp,
on 2.1.1–2.1.3 kohdassa esitetty käyttöprofiilin painoarvo
CO2v,mp
on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettynä käyttöprofiilille mp, ilmoitettuna 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti ja normalisoituna liitteen III mukaisesti
CO2pv,mp
on uuden raskaan hyötyajoneuvon v ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettynä käyttöprofiilille mp, ilmoitettuna 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti.
Nollapäästöisten ajoneuvojen osalta CO2v,mp ja CO2pv,mp arvo on 0.
2.1.1.N-luokan ajoneuvojen käyttöprofiilien painoarvot (Wsg,mp)
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Käyttöprofiili (mp)**
|
|
RDL
|
RDR
|
LHL
|
LHR
|
UDL
|
UDR
|
REL, RER, LEL, LER
|
MUL
|
MUR
|
COL
|
COR
|
53
|
0,25
|
0,25
|
0
|
0
|
0,25
|
0,25
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
54
|
0,25
|
0,25
|
0
|
0
|
0,25
|
0,25
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
1s
|
0,1
|
0,3
|
0
|
0
|
0,18
|
0,42
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
1
|
0,1
|
0,3
|
0
|
0
|
0,18
|
0,42
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
2
|
0,125
|
0,375
|
0
|
0
|
0,15
|
0,35
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
3
|
0,125
|
0,375
|
0
|
0
|
0,15
|
0,35
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
4-UD
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,5
|
0,5
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
4-RD
|
0,45
|
0,45
|
0,05
|
0,05
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
4-LH
|
0,05
|
0,05
|
0,45
|
0,45
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
4v
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,25
|
0,25
|
0,25
|
0,25
|
5-RD
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
5-LH
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
5v
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,5
|
0,5
|
9-RD
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
9-LH
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
9v
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,25
|
0,25
|
0,25
|
0,25
|
10-RD
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
10-LH
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
10v
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,5
|
0,5
|
11
|
0,15
|
0,35
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,15
|
0,35
|
12
|
0,21
|
0,49
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,09
|
0,21
|
16
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,3
|
0,7
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
** Ks. 1.4 kohdan määritelmät.
2.1.2.M-luokan ajoneuvojen käyttöprofiilien painoarvot (Wsg,mp)
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Käyttöprofiili (mp)**
|
|
HPL
|
HPR
|
UPL
|
UPR
|
SPL
|
SPR
|
IPL
|
IPR
|
CPL
|
CPR
|
31-LF
|
0,27
|
0,23
|
0,15
|
0,13
|
0,11
|
0,11
|
0
|
0
|
0
|
0
|
31-L1
|
0,05
|
0,05
|
0,16
|
0,14
|
0,32
|
0,28
|
0
|
0
|
0
|
0
|
31-L2
|
0,05
|
0,05
|
0,09
|
0,08
|
0,15
|
0,13
|
0,24
|
0,21
|
0
|
0
|
31-DD
|
0,20
|
0,31
|
0,12
|
0,18
|
0,07
|
0,12
|
0
|
0
|
0
|
0
|
32-C2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,47
|
0,43
|
0,04
|
0,06
|
32-C3
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,05
|
0,05
|
0,30
|
0,60
|
32-DD
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,05
|
0,05
|
0,35
|
0,55
|
33-LF
|
0,27
|
0,23
|
0,15
|
0,13
|
0,11
|
0,11
|
0
|
0
|
0
|
0
|
33-L1
|
0,05
|
0,05
|
0,16
|
0,14
|
0,32
|
0,28
|
0
|
0
|
0
|
0
|
33-L2
|
0,05
|
0,05
|
0,09
|
0,08
|
0,15
|
0,13
|
0,24
|
0,21
|
0
|
0
|
33-DD
|
0,20
|
0,31
|
0,12
|
0,18
|
0,07
|
0,12
|
0
|
0
|
0
|
0
|
34-C2
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,47
|
0,43
|
0,04
|
0,06
|
34-C3
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,05
|
0,05
|
0,30
|
0,60
|
34-DD
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0
|
0,05
|
0,05
|
0,35
|
0,55
|
35-FE
|
0,27
|
0,23
|
0,15
|
0,13
|
0,11
|
0,11
|
0
|
0
|
0
|
0
|
39-FE
|
0,27
|
0,23
|
0,15
|
0,13
|
0,11
|
0,11
|
0
|
0
|
0
|
0
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
** Ks. 1.4 kohdan määritelmät.
2.1.3.O-luokan ajoneuvojen käyttöprofiilin painoarvot (Wsg,mp)
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Käyttöprofiili (mp)**
|
|
RDL
|
RDR
|
LHL
|
LHR
|
UDL
|
UDR
|
REL, RER, LEL, LER
|
111, 111V,112, 112V, 113
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
121, 121V, 122, 122V, 123, 123V, 124, 124V, 125, 126
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
131, 131v, 132, 132v, 133
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
421, 421v, 422, 422v, 423
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
431, 431v, 432, 432v, 433
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
611, 612
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
611v, 612v
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
621, 623
|
0,27
|
0,63
|
0,03
|
0,07
|
0
|
0
|
0
|
621V, 622, 622V, 623V, 624, 624V, 625
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
631, 631v, 632, 632v, 633
|
0,03
|
0,07
|
0,27
|
0,63
|
0
|
0
|
0
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
** Ks. 1.4 kohdan määritelmät.
2.2.Alaryhmän kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen valmistajakohtaiset keskimääräiset hiilidioksidipäästöt
Lasketaan ajoneuvojen alaryhmän sg kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen tai soveltuvin osin niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvojen keskimääräiset hiilidioksidipäästöt
kullekin valmistajalle raportointikausittain seuraavasti:
2.2.1.N- ja O-luokan ajoneuvot:
(g/tkm)
2.2.2.M-luokan valmiit tai valmistuneet ajoneuvot:
n g/pkm)
2.2.3.M-luokan raskaiden hyötyajoneuvojen ensimmäisen vaiheen ajoneuvot:
(in g/pkm)
jossa
on kaikkia alaryhmään sg kuuluvia valmistajan uusia raskaita hyötyajoneuvoja, joihin sovelletaan 7 b artiklan säännöksiä, edustava summa
CO2v
on uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt määritettyinä 2.1 kohdan mukaisesti
CO2pv
on uuden raskaan hyötyajoneuvon ensimmäisen vaiheen ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt määritettyinä 2.1 kohdan mukaisesti
Vsg
on alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä
Vpvsg
alaryhmään sg kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä, jotka 7 b artiklan mukaisesti otetaan huomioon niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöissä, kun lasketaan 2.2.3 kohdassa tarkoitettuja keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä
PLsg
on alaryhmän sg ajoneuvojen keskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti
PNsg
on alaryhmän sg ajoneuvojen keskimääräinen matkustajamäärä määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.
2.3.5 artiklassa tarkoitetun nolla- ja vähäpäästöisyyskertoimen laskeminen
2.3.1
Raportointikaudet 2019–2024
Lasketaan 5 artiklassa tarkoitettu nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin (ZLEV) kullekin valmistajalle raportointikausittain vuodesta 2019 vuoteen 2024 seuraavasti:
ZLEV = Vall / (Vconv + Vzlev)
arvo vähintään 0,97
jossa
Vall
on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä alaryhmissä sg = 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD ja 10-LH
Vconv
on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä alaryhmissä sg = 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD ja 10-LH poislukien nolla- ja vähäpäästöiset raskaat hyötyajoneuvot
Vzlev
on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa
jossa:
Vin
on ∑ v (1+ (1 – CO2v/LETsg))
kun ∑ v on kaikkien sellaisten uusien nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen summa, jotka kuuluvat alaryhmiin sg = 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD ja 10-LH
CO2v
on nolla- tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettynä 2.1 kohdan mukaisesti
LETsg
on sen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.4 kohdassa
Vout
on muihin kuin tekijän Vin määritelmässä tarkoitettuihin alaryhmiin kuuluvien päästöttömien raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä, joka on enintään 1,5 prosenttia määrästä Vconv.
2.3.2
Raportointikaudet 2025–2029
Lasketaan 5 artiklassa tarkoitettu nolla- ja vähäpäästöisyyskerroin (ZLEV) kullekin valmistajalle raportointikausittain seuraavasti:
ZLEV = 1 - (y - x)
paitsi jos tämä summa on suurempi kuin 1 tai pienempi kuin 0,97, missä tapauksessa ZLEV-kertoimen arvo on tapauksen mukaan 1 tai 0,97
jossa:
x
on 0,02
y
on tekijöiden Vin ja Vout arvojen summa jaettuna määrällä Vtotal, jossa
Vin
on niiden ensirekisteröityjen nolla- ja vähäpäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä, jotka kuuluvat alaryhmiin sg = 4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD, ja 10-LH, kun jokaiselle niistä on laskettu ZLEVspecific-arvo seuraavan kaavan mukaisesti:
ZLEVspecific = 1 - (CO2v / LETsg )
jossa:
CO2v on nolla- tai vähäpäästöisen raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettynä 2.1 kohdan mukaisesti
LETsg on sen alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo, johon ajoneuvo v kuuluu, sellaisena kuin se on määriteltynä 2.3.4 kohdassa
Vout
on muihin kuin tekijän Vin määritelmässä tarkoitettuihin alaryhmiin kuuluvien ensirekisteröityjen nollapäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä, joka on enintään 0,035 kertaa Vtotal
Vtotal
on valmistajan ensirekisteröityjen raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaismäärä kyseisellä raportointikaudella.
Jos Vin/Vtotal on alle 0,0075, ZLEV-kerroin on 1.
2.3.3
Raportointikaudet vuodesta 2030 alkaen
ZLEV = 1
2.3.4
Vähäpäästöisyyden kynnysarvon laskeminen
Alaryhmän sg vähäpäästöisyyden kynnysarvo LETsg määritellään seuraavasti:
LETsg = (rCO2sg x PLsg) / 2
jossa:
rCO2sg on ajoneuvojen alaryhmän sg CO2-vertailupäästöt määritettyinä 3 kohdan mukaisesti
PLsg on alaryhmän sg ajoneuvojen keskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.
2.4.Ajoneuvojen osuuksien laskeminen
Lasketaan raportointikausittain kunkin valmistajan osuus ajoneuvojen alaryhmän kaikista uusista raskaista hyötyajoneuvoista sharesg seuraavasti:
Lasketaan raportointikausittain kunkin valmistajan osuus ajoneuvojen alaryhmän kaikista uusista nollapäästöisistä raskaista hyötyajoneuvoista zevsg seuraavasti:
Lasketaan raportointikausittain kunkin valmistajan osuus alaryhmään sg kuuluvista uusista raskaista hyötyajoneuvoista, jotka otetaan huomioon niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöissä 7 b artiklan mukaisesti laskettaessa 2.2 kohdassa tarkoitettuja keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä, seuraavasti:
jossa
Vzevsg
on alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien nollapäästöisten raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä
Vpvsg
on alaryhmään sg kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä, jotka otetaan huomioon niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöissä 7 b artiklan mukaisesti laskettaessa 2.2 kohdassa tarkoitettuja keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä
Vsg
on alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä
V
on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä.
2.5.Hyötykuorma-arvot, matkustajamäärät ja rahtimäärät
Alaryhmään sg kuuluvan N- tai O-luokan ajoneuvon keskimääräinen hyötykuorma-arvo PLsg lasketaan seuraavasti:
Alaryhmään sg kuuluvan M-luokan ajoneuvon keskimääräinen matkustajamäärä PNsg lasketaan seuraavasti:
jossa
on kaikkia käyttöprofiileja mp edustava summa
Wsg,mp on 2.1.1–2.1.3 kohdassa esitetty käyttöprofiilin painoarvo
PLsg,mp
on alaryhmään sg kuuluville N- ja O-luokan ajoneuvoille osoitettu 2.5.1 ja 2.5.3 kohdan mukaisesti määritetty hyötykuorma-arvo käyttöprofiilin mp mukaan
PNsg,mp
on alaryhmään sg kuuluville M-luokan ajoneuvoille osoitettu 2.5.2 kohdan mukaisesti määritetty matkustajamäärä käyttöprofiilin mp mukaan.
2.5.1.N-luokan ajoneuvot
Hyötykuorma-arvot PLsg,mp (tonneina) määritetään seuraavasti:
Ajoneuvojen alaryhmä sg*
|
Käyttöprofiili mp**
|
|
RDL
|
RDR
|
LHL
|
LHR
|
UDL
|
UDR
|
REL
|
RER
|
LEL
|
LER
|
MUL
|
MUR
|
COL
|
COR
|
53
|
Määritettynä 3.1.1 kohdan mukaisesti
|
Ei sovelleta
|
Määritettynä 3.1.1 kohdan mukaisesti
|
Ei sovelleta
|
54
|
|
|
|
|
1s
|
|
|
|
|
1
|
|
|
|
|
2
|
|
Määritettynä 3.1.1 kohdan mukaisesti
|
|
|
3
|
|
Ei sovelleta
|
|
|
4-UD
|
0,9
|
4,4
|
1,9
|
14
|
0,9
|
4,4
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
0,6
|
3,0
|
0,9
|
4,4
|
4-RD
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4-LH
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4v
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5-RD
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
2,6
|
12,9
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
2,6
|
12,9
|
5-LH
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5v
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
9-RD
|
1,4
|
7,1
|
2,6
|
19,3
|
1,4
|
7,1
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
1,2
|
6,0
|
1,4
|
7,1
|
9-LH
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
9v
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
10-RD
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
2,6
|
12,9
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
2,6
|
12,9
|
10-LH
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
10v
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
11
|
1,4
|
7,1
|
2,6
|
19,3
|
1,4
|
7,1
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
1,2
|
6,0
|
1,4
|
7,1
|
12
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
2,6
|
12,9
|
3,5
|
17,5
|
3,5
|
26,5
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
2,6
|
12,9
|
16
|
Ei sovelleta
|
2,6
|
12,9
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
** Ks. 1.4 kohdan määritelmät.
Suurimman teknisesti sallitun hyötykuorman arvot
ja rahtimäärät CVsg määritetään 3.1.1 kohdan mukaisesti.
2.5.2.M-luokan ajoneuvot
Alaryhmän sg ja käyttöprofiilin mp matkustajamäärät PNsg,mp, matkustajamassat PMsg,mp ja suurimmat teknisesti sallitut matkustajamäärät
määritetään 3.1.1 kohdan mukaisesti.
2.5.3.O-luokan ajoneuvot
Hyötykuorma-arvot PLsg,mp (tonneina) määritetään seuraavasti:
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Käyttöprofiili (mp)**
|
|
RDL
|
RDR
|
LHL
|
LHR
|
UDL
|
UDR
|
REL, RER, LEL, LER
|
111, 111V,112, 112V, 113
|
1,5
|
7,5
|
1,5
|
11,2
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
121, 121V, 123, 123V, , 125
|
2,2
|
11,2
|
2,2
|
16,8
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
122, 122V, 124, 124V, 126
|
2,4
|
12,2
|
2,4
|
18,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
131, 131v, 132, 132v, 133
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
421, 421v, 422, 422v, 423
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
431, 431v, 432, 432v, 433
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
611, 612
|
1,2
|
6,1
|
1,2
|
9,2
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
611v, 612v
|
1,2
|
6,1
|
1,2
|
9,2
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
621, 621v, 623, 623v
|
1,3
|
6,3
|
1,3
|
9,5
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
622, 622V, 624, 624V, 625
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
631, 631v, 632, 632v, 633
|
2,6
|
12,9
|
2,6
|
19,3
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
ei sovelleta
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
** Ks. 1.4 kohdan määritelmät.
Suurimman teknisesti sallitun hyötykuorman arvot
ja rahtimäärät CVsg määritetään 3.1.1 kohdan mukaisesti.
2.6.Kilometrimäärän ja hyötykuorman tai matkustajamäärän painotuskertoimen laskeminen
Alaryhmän sg kilometrimäärän ja hyötykuorman (matkustajamäärän) painotuskerroin (MPWsg) määritellään 2.6.1 kohdassa esitetyn vuotuisen kilometrimäärän ja N-, M- ja O-luokan ajoneuvoille 2.5.1–2.5.3 kohdassa esitettyjen alaryhmäkohtaisten, alaryhmän 5-LH vastaavan arvon suhteen normalisoitujen hyötykuorma- ja matkustajamääräarvojen tulona. Kerroin lasketaan seuraavasti:
(N- ja O-luokan ajoneuvojen osalta)
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
jossa
AMsg
on asianomaisen alaryhmän ajoneuvoille 2.6.1–2.6.3 kohdassa määritetty vuotuinen ajokilometrimäärä
AM5-LH
on alaryhmälle 5-LH 2.6.1 kohdassa määritetty vuotuinen ajokilometrimäärä
PLsg
määritetään 2.5.1 ja 2.5.3 kohdan mukaisesti
PNsg
määritetään 2.5.2 kohdan mukaisesti
PL5-LH
on alaryhmälle 5-LH 2.5.1 kohdassa määritetty keskimääräinen hyötykuorma-arvo.
2.6.1.N-luokan ajoneuvojen vuotuiset ajokilometrimäärät
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Vuotuinen ajokilometrimäärä AMsg (km)
|
53
|
58 000
|
54
|
58 000
|
1s
|
58 000
|
1
|
58 000
|
2
|
60 000
|
3
|
60 000
|
4-UD
|
60 000
|
4-RD
|
78 000
|
4-LH
|
98 000
|
4v
|
60 000
|
5-RD
|
78 000
|
5-LH
|
116 000
|
5v
|
60 000
|
9-RD
|
73 000
|
9-LH
|
108 000
|
9v
|
60 000
|
10-RD
|
68 000
|
10-LH
|
107 000
|
10v
|
60 000
|
11
|
65 000
|
12
|
67 000
|
16
|
60 000
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
2.6.2.M-luokan ajoneuvojen vuotuiset ajokilometrimäärät
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Vuotuinen ajokilometrimäärä AMsg (km)
|
31-LF
|
60 000
|
31-L1
|
60 000
|
31-L2
|
60 000
|
31-DD
|
60 000
|
32-C2
|
96 000
|
32-C3
|
96 000
|
32-DD
|
96 000
|
33-LF
|
60 000
|
33-L1
|
60 000
|
33-L2
|
60 000
|
33-DD
|
60 000
|
34-C2
|
96 000
|
34-C3
|
96 000
|
34-DD
|
96 000
|
35-FE
|
60 000
|
39-FE
|
60 000
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
2.6.3.O-luokan ajoneuvojen vuotuiset ajokilometrimäärät
Ajoneuvojen alaryhmä
(sg)*
|
Vuotuinen ajokilometrimäärä AMsg (km)
|
111, 111V,112, 112V, 113
|
52 000
|
121, 121V, 122, 122V, 123, 123V, 124, 124V, 125, 126, 131, 131v, 132, 132v, 133
|
77 000
|
421, 421v, 422, 422v, 423, 431, 431v, 432, 432v, 433
|
68 000
|
611, 612, 611v, 612v, 621, 623, 621v, 623v
|
40 000
|
622, 622V, 624, 624V, 625, 631, 631v, 632, 632v, 633
|
68 000
|
* Ks. 1.1 kohdan määritelmät.
2.7.4 artiklassa tarkoitetut valmistajien keskimääräiset hiilidioksidipäästöt
Kullekin valmistajalle lasketaan keskimääräiset hiilidioksidipäästöt seuraavasti:
2.7.1.Raportointikaudet vuosina 2019–2029:
CO2(2025) = ZLEV × ∑ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg
2.7.2.Raportointikaudet vuodesta 2025 alkaen:
CO2(NO) = ∑sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg
CO2(MCO2) = ∑sg sharesg × MPWsg × [avgCO2sg × (1 - pvsg ) + avgCO2psg × pvsg]
CO2(MZE) = ∑sg sharesg × MPWsg × (1 - zevsg) × rCO2sg
CO2(M) = CO2(MCO2) + CO2(MZE)
jossa
∑ sg
on niitä alaryhmiä edustava summa, jotka sisällytetään keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskentaan 4.2 kohdan mukaisesti
ZLEV
määritetään 2.3 kohdan mukaisesti
sharesg
määritetään 2.4 kohdan mukaisesti
zevsg
määritetään 2.4 kohdan mukaisesti
pvsg
määritetään 2.4 kohdan mukaisesti
MPWsg
määritetään 2.6 kohdan mukaisesti
avgCO2sg
määritetään 2.2 kohdan mukaisesti
avgCO2psg
määritetään 2.2 kohdan mukaisesti
rCO2sg
määritetään 3.1.2 kohdan mukaisesti.
3.Vertailuarvojen laskeminen
3.1.Vertailuarvot
Seuraavat vertailuarvot lasketaan kaikkien valmistajien kaikkien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen perusteella alaryhmään sg 3.2 kohdan mukaisesti sovellettavalta vertailukaudelta.
3.1.1.Kunkin ajoneuvojen alaryhmän sg osalta lasketaan hyötykuorman PLsg,mp, matkustajamäärän PNsg,mp, matkustajamassan PMsg,mp, suurimman teknisesti sallitun hyötykuorman maxPLsg, suurimman teknisesti sallitun matkustajamäärän maxPNsg ja rahtimäärän CVsg arvot seuraavasti:
(N-luokan ajoneuvojen osalta)*
(M-luokan ajoneuvojen osalta)*
(M-luokan ajoneuvojen osalta)*
(N-luokan ajoneuvojen osalta)
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
(O-luokan ajoneuvojen osalta)
(*ainoastaan ajoneuvojen alaryhmät, joille ei aseteta erityisiä
tai
arvoja 2.5 kohdassa).
3.1.2.3 artiklassa tarkoitetut CO2-vertailupäästöt
lasketaan seuraavasti:
(N- ja O-luokan ajoneuvojen osalta)
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
jossa
on kaikkien niiden alaryhmään sg kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen summa, jotka on rekisteröity alaryhmään sg 3.2 kohdan mukaisesti sovellettavan vertailukauden aikana
CO2v
on 2.1 kohdan mukaisesti määritetyt uuden raskaan hyötyajoneuvon v hiilidioksidipäästöt mukautettuina tapauksen mukaan liitteen II mukaisesti
CO2pv
on 2.1 kohdan mukaisesti määritetyt uuden raskaan hyötyajoneuvon v ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt mukautettuina tapauksen mukaan liitteen II mukaisesti
rVsg
on kaikkien niiden alaryhmään sg kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä, jotka on rekisteröity alaryhmään sg 3.2 kohdan mukaisesti sovellettavalla vertailukaudella
PLsg
on alaryhmän sg ajoneuvojen keskimääräinen hyötykuorma määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti
PNsg
on alaryhmän sg ajoneuvojen keskimääräinen matkustajamäärä määritettynä 2.5 kohdan mukaisesti.
PLv,mp
on ajoneuvon v hyötykuorma käyttöprofiilissa mp määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
PNv,mp
on ajoneuvon v matkustajamäärä käyttöprofiilissa mp määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
PMv,mp
on ajoneuvon v matkustajamassa käyttöprofiilissa mp määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
maxPLv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu hyötykuorma määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
maxPNv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
CVv
on ajoneuvon v rahtimäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella.
3.2.Alaryhmiin sovellettavat vertailukaudet
Ajoneuvojen alaryhmien vertailukausina käytetään seuraavia raportointikausia:
Ajoneuvojen alaryhmä sg
|
Vertailukautena sovellettavan vuoden raportointikausi
|
4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD, 10-LH
|
2019
|
Kaikki muut
|
2025
|
3.2.1.Jos 3.2 kohdassa tarkoitettuna vertailukautena kaikkien valmistajien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä alaryhmässä sg on alle 50, sovelletaan seuraavia sääntöjä:
Edellä 2.2 kohdassa tarkoitettujen keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen
ja
sekä 3.1.2 kohdassa tarkoitettujen CO2-vertailupäästöjen
ja
arvoksi asetetaan 0 alaryhmässä sg kaikkien valmistajien osalta keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi 2.7 kohdan mukaisesti ja hiilidioksidipäästötavoitteiden laskemiseksi 4.1 kohdan mukaisesti vuosien < Y + 5 raportointikausilla. Tässä Y on ensimmäisen raportointikauden vuosi, jona kaikkien valmistajien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen määrä alaryhmässä sg on vähintään 50.
CO2-vertailupäästöjen
ja
saamiseksi 4 kohdan mukaista päästötavoitteen laskemista varten lasketaan ensin 3.1.2 kohdassa tarkoitetut arvot vuoden Y raportointikaudelta eikä alaryhmään sg 3.2 kohdan mukaisesti sovellettavalta vertailukaudelta.
Saadut arvot jaetaan tämän jälkeen seuraavilla:
‒tavoitekerroin RETsg,Y, joka määritellään 5.1.1 kohdassa CO2-vertailupäästöjen
määrittämiseksi
‒tavoitekerroin RETpsg,Y, joka määritellään 5.1.1 kohdassa CO2-vertailupäästöjen
määrittämiseksi
4.6 artiklassa tarkoitetun valmistajan päästötavoitteen laskeminen
4.1.Päästötavoitteet
Lasketaan kunkin valmistajan päästötavoite T seuraavasti:
4.1.1.Raportointikausille vuosina 2025–2029:
T(2025) = ∑ sg sharesg × MPWsg × (1 - rfsg) × rCO2sg
4.1.2.Raportointikausille vuodesta 2030 alkaen:
T(NO)= ∑ sg sharesg × MPWsg × (1 - rfsg) × rCO2sg
T(MCO2) = ∑ sg sharesg × MPWsg × [(1- pvsg) × (1 - rfsg) × rCO2sg + pvsg × (1 - rfpsg) × rCO2psg]
T(MZE) = ∑sg sharesg × MPWsg × (1 - zevMsg) x rCO2sg
T(M) = T(MCO2) + T(MZE)
jossa
∑ sg
on niitä alaryhmiä edustava summa, jotka sisällytetään päästötavoitteiden laskentaan 4.2 kohdan mukaisesti
sharesg
määritetään 2.4 kohdan mukaisesti
MPWsg
määritetään 2.6 kohdan mukaisesti
rfsg
on alaryhmän sg uusiin hyötyajoneuvoihin tietyllä raportointikaudella 4.3 kohdan mukaisesti sovellettava hiilidioksidipäästöjen vähennystavoite
rfpsg
on alaryhmän sg uusien hyötyajoneuvojen ensimmäisen vaiheen ajoneuvoihin tietyllä raportointikaudella 4.3 kohdan mukaisesti sovellettava hiilidioksidipäästöjen vähennystavoite
zevMsg
on alaryhmän sg ajoneuvoihin tietyllä raportointikaudella 4.3 kohdan mukaisesti sovellettava nollapäästöisiä ajoneuvoja koskeva velvoite
rCO2sg
määritetään 3.1.2 kohdan mukaisesti
rCO2psg
määritetään 3.1.2 kohdan mukaisesti
pvsg
määritetään 2.4 kohdan mukaisesti.
4.2.Valmistajien keskimääräisten hiilidioksidipäästöjen ja päästötavoitteiden laskentaan sisällytettävät ajoneuvojen alaryhmät
Hiilidioksidipäästöjen CO2(X), päästötavoitteiden T(X) ja päästövähennyspolun ET(X)Y laskentaan sisällytetään seuraavat alaryhmät sg:
X = 2025
|
X= NO
|
X = MCO2
|
X= MZE
|
ajoneuvojen alaryhmät, joihin sovelletaan 3 a artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia hiilidioksidipäästötavoitteita
|
tavarankuljetusajoneuvojen alaryhmät, joihin sovelletaan 3 a artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdan sekä 3 kohdan mukaisia hiilidioksidipäästötavoitteita
|
henkilöliikenteen ajoneuvojen alaryhmät, joihin sovelletaan 3 a artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdan mukaisia hiilidioksidipäästötavoitteita
|
henkilöliikenteen ajoneuvojen alaryhmät, joihin sovelletaan 3 b artiklan mukaisia nollapäästötavoitteita
|
4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD, 10-LH
|
Kaikki 1.1.1 ja 1.1.3 kohdassa tarkoitetut ajoneuvojen alaryhmät
|
32-C2, 32-C3, 32-DD, 34-C2, 34-C3, 34-DD,
|
31-LF, 31-L1, 31-L2, 31-DD, 33-LF, 33-L1, 33-L2, 33-DD, 35-FE, 39-FE
|
4.3.Hiilidioksidivähennystavoitteet ja nollapäästöisiä ajoneuvoja koskevat velvoitteet
4.3.1.Alaryhmän sg ajoneuvoihin sovelletaan 3 a artiklan nojalla eri raportointikausilla seuraavia hiilidioksidivähennystavoitteita rfsg ja rfpsg:
Hiilidioksidivähennystavoitteet rfsg ja rfpsg
|
Alaryhmät sg
|
Raportointikaudet
|
|
2025–2029
|
2030–2034
|
2035–2039
|
Vuodesta 2040 alkaen
|
Keskiraskaat kuorma-autot
|
53, 54
|
0
|
43%
|
64%
|
90%
|
Raskaat kuorma-autot > 7,4 t
|
1s, 1, 2, 3
|
0
|
43%
|
64%
|
90%
|
Raskaat kuorma-autot > 16 t, joiden akselikonfiguraatio on 4x2 tai 6x4
|
4-UD, 4-RD, 4-LH, 5-RD, 5-LH, 9-RD, 9-LH, 10-RD, 10-LH
|
15%
|
43%
|
64%
|
90%
|
Raskaat kuorma-autot > 16 t, joissa on erityistyyppinen akselikonfiguraatio
|
11, 12, 16
|
0
|
43%
|
64%
|
90%
|
Kaukoliikenteen linja-autot (rfsg)
|
32-C2, 32-C3, 32-DD, 34-C2, 34-C3, 34-DD
|
0
|
43%
|
64%
|
90%
|
Kaukoliikenteen linja-autojen ensimmäisen vaiheen ajoneuvot (rfpsg)
|
32-C2, 32-C3, 32-DD, 34-C2, 34-C3, 34-DD
|
0
|
43%
|
64%
|
90%
|
Perävaunut
|
|
0
|
7,5%
|
7,5%
|
7,5%
|
Puoliperävaunut
|
|
0
|
15%
|
15%
|
15%
|
Vuotta 2025 edeltävien vuosien raportointikausien osalta kaikkien hiilidioksidivähennystavoitteiden rfsg ja rfpsg arvoksi asetetaan 0.
4.3.2.Alaryhmän sg ajoneuvoihin sovelletaan 3 b artiklan nojalla eri raportointikausilla seuraavia nollapäästötavoitteita zevMsg:
Nollapäästöisiä ajoneuvoja koskevat velvoitteet zevMsg
|
Alaryhmät sg
|
Raportointikaudet
|
|
Ennen vuotta 2030
|
2030–2034
|
2035–2039
|
Vuodesta 2040 alkaen
|
Raskaat kaupunkiliikenteen linja-autot
|
31-LF, 31-L1, 31-DD, 33-LF, 33-L1, 33-DD, 35-FE, 39-FE, 31-L2, 33-L2
|
0
|
100%
|
100%
|
100%
|
5.7 artiklassa tarkoitetut päästöhyvitykset ja -velat
5.1.Hiilidioksidipäästövähennyspolut
5.1.1.Tavoitekertoimet
Kullekin ajoneuvojen alaryhmälle sg ja vuoden Y raportointikaudelle määritetään tavoitekertoimet seuraavasti:
RETsg,Y = (1-rfsg,uY)+( rfsg,uY - rfsg,lY )× (uY – Y)/(uY – lY)
RETpsg,Y = (1-rfpsg,uY)+( rfpsg,uY - rfpsg,lY )× (uY – Y)/(uY – lY)
ZETsg,Y = (1-zevMsg,uY)+( zevMsg,uY - zevMsg,lY )× (uY – Y)/(uY – lY)
jossa
lY, uY
ovat edellisen vuoden ja seuraavan vuoden arvot joukossa {rY, 2025, 2030, 2040}, joka määrittelee pienimmän aikavälin, jolla ehto lY ≤ Y < uY täyttyy
rY
on ajoneuvojen alaryhmään sg 3.2 kohdan mukaisesti sovellettavan vertailukauden vuosi
rfsg,lY, rfsg,uY
ovat alaryhmän sg uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästövähennystavoitteet vuosina lY ja uY 4.3 kohdan mukaisesti;
rfpsg,lY, rfpsg,uY
ovat alaryhmän sg uusien raskaiden hyötyajoneuvojen ensimmäisen vaiheen ajoneuvojen hiilidioksidipäästövähennystavoitteet vuosina lY ja uY 4.3 kohdan mukaisesti;
zevMsg,lY, zevMsg,uY
ovat uusien raskaiden hyötyajoneuvojen nollapäästöisiä ajoneuvoja koskevat velvoitteet vuosina lY ja uY 4.3 kohdan mukaisesti.
Raportointivuosina Y < rY muuttujien RETsg,Y, RETpsg,Y ja ZETsg,Y arvoksi asetetaan 1, jotta ajoneuvojen alaryhmä sg ei vaikuta hiilidioksidipäästövähennyspolkuun.
5.1.2.Hiilidioksidipäästövähennyspolut
5.1.2.1.Määritetään kullekin ajoneuvojen alaryhmälle sg ja vuoden Y raportointikaudelle hiilidioksidipäästövähennyspolut seuraavasti:
ETsg,Y = RETsg,Y × rCO2sg
ETpsg,Y = RETpsg,Y × rCO2psg
ETzsg,Y = ZETsg,Y × rCO2sg
5.1.2.2.Määritetään kullekin valmistajalle ja vuoden Y raportointikaudelle vuosina 2019–2024 hiilidioksidipäästövähennyspolut seuraavasti:
ET(2025)Y = ∑ sg sharesg × MPWsg × ETsg,Y
5.1.2.3.Määritetään kullekin valmistajalle ja vuoden Y raportointikaudelle vuosina 2025–2040 hiilidioksidipäästövähennyspolut seuraavasti:
ET(NO)Y = ∑ sg sharesg × MPWsg × ETsg,Y
ET(MCO2)Y = ∑ sg sharesg × MPWsg × [(1- pvsg) × ETsg,Y + pvsg × ETpsg,Y ]
ET(MZE)Y = ∑sg sharesg × MPWsg × ETzsg,Y
ET(M)Y = ET(MCO2)Y + ET(MZE)Y
jossa
∑ sg
on niitä alaryhmiä edustava summa, jotka sisällytetään hiilidioksidipäästövähennyspolun laskentaan 4.2 kohdan mukaisesti
sharesg
on alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osuus määritettynä 2.4 kohdan mukaisesti
MPWsg
määritetään 2.6 kohdan mukaisesti
rCO2sg
määritetään 3.1.2 kohdan mukaisesti
rCO2psg
määritetään 3.1.2 kohdan mukaisesti
pvsg
on alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen osuus, joka otetaan huomioon niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvojen hiilidioksidipäästöissä 7 b artiklan mukaisesti laskettaessa 2.2 kohdassa tarkoitettuja keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä.
5.2.Päästöhyvitysten ja -velkojen laskeminen kunakin raportointikautena
Asetetaan kullekin valmistajalle vuosien Y kutakin raportointikautta vuosina 2019–2040 koskevien päästöhyvitysten cCO2(X)Y ja päästövelkojen dCO2(X)Y, (X = NO, M), arvoksi suurin seuraavista arvoista ja vähintään 0 (eli päästöhyvitykset ja -velat eivät voi olla negatiivisia):
|
2019 ≤ Y< 2025
|
2025 ≤ Y< 2030
|
2030 ≤ Y< 2040
|
cCO2(NO)Y
|
[ET(2025)Y – CO2(2025)Y ]× Vy
|
[ET(NO)Y – CO2(NO)Y ]× Vy
|
[ET(NO)Y – CO2(NO)Y ]× Vy
|
dCO2(NO)Y
|
0
|
[CO2(2025)Y – T(2025)Y]× Vy
|
[CO2(NO)Y – T(NO)Y]× Vy
|
cCO2(M)Y
|
0
|
[ET(M)Y – CO2(M)Y ]× Vy
|
[ET(M)Y – CO2(M)Y ]× Vy
|
dCO2(M)Y
|
0
|
0
|
[CO2(M)Y – T(M)Y]× Vy
|
jossa
ET(X)Y
on 5.1 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan hiilidioksidipäästövähennyspolku vuoden Y raportointikaudella (X = 2025, NO, M)
CO2(X)Y
on 2.7 kohdan mukaisesti määritetyt valmistajan keskimääräiset päästöt vuoden Y raportointikaudella (X = 2025, NO, M)
T(X)Y
on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan päästötavoite vuoden Y raportointikaudella (X = 2025, NO, M)
VY
on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä vuoden Y raportointikaudella.
5.3.Päästövelkaraja
Määritellään kullekin valmistajalle päästövelkaraja limCO2(X)Y vuoden Y raportointikaudella seuraavasti:
limCO2(NO)Y = T(2025)Y × 0,05 × V(2025)Y
vuoden Y < 2030 raportointikausien osalta
limCO2(NO)Y = T(NO)Y × 0,05 × V(NO)Y
vuoden Y ≥ 2030 raportointikausien osalta
limCO2(M)Y = T(M)Y × 0,05 × V(M)Y
vuoden Y ≥ 2030 raportointikausien osalta
jossa
T(X)Y
on 4 kohdan mukaisesti määritetty valmistajan päästötavoite vuoden Y raportointikaudella (X = 2025, NO, M)
V(X)Y
on valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä vuoden Y raportointikaudella ajoneuvojen alaryhmissä, jotka sisällytetään hiilidioksidipäästöjen CO2(X) laskentaan 4.2 kohdan mukaisesti (X = 2025, NO, M).
5.4.Aiemmat päästöhyvitykset
Vuoden 2025 raportointikausilla kertyneistä päästöveloista vähennetään ennen kyseistä raportointikautta kertyneiden päästöhyvitysten määrä, joka määritetään kullekin valmistajalle seuraavasti:
redCO2 = min(dCO2(NO)2025 ;
cCO2(NO)Y)
jossa
min
on suluissa esitetyistä kahdesta arvosta pienempi
on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen 2024 kertynyt summa
dCO2(NO)Y
on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuoden Y raportointikaudella
cCO2(NO)Y
on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuoden Y raportointikaudella.
6.8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valmistajan hiilidioksidipäästöylitysten määrittäminen
Kullekin valmistajalle lasketaan kutakin vuoden Y raportointikautta kohti vuodesta 2025 alkaen ajoneuvoluokan hiilidioksidipäästöylityksen exeCO2(X)Y arvo seuraavasti, jos arvo on positiivinen (X = NO, M): jos seuraavien laskelmien tuloksena saadaan negatiivinen arvo muuttujalle exeCO2(X)Y, kyseiseksi arvoksi asetetaan 0.
Vuoden 2025 raportointikauden osalta:
exeCO2(NO)2025 = dCO2(NO)2025 -
cCO2(NO)Y - limCO2(NO)2025
Vuosien Y raportointikausien osalta vuodesta 2026 vuoteen 2028, vuodesta 2030 vuoteen 2033 ja vuodesta 2035 vuoteen 2038:
exeCO2(NO)y =
(dCO2(NO)I - cCO2(NO)I) -
exeCO2(NO)J - redCO2 - limCO2(NO)Y
Vuosien Y raportointikausien osalta vuodesta 2030 vuoteen 2033 ja vuodesta 2035 vuoteen 2038:
exeCO2(M)y =
(dCO2(M)I - cCO2(M)I) -
exeCO2(M)J - limCO2(M)Y
Vuosien Y = 2029, 2034 ja 2039 raportointikausien osalta:
exeCO2(NO)Y =
(dCO2(NO)I - cCO2(NO)I) -
exeCO2(NO)J - redCO2
Vuosien Y = 2034 ja 2039 raportointikausien osalta:
exeCO2(M)Y =
(dCO2(M)I - cCO2(M)I) -
exeCO2(M)J
Vuoden 2040 raportointikauden osalta:
exeCO2(NO)2040 = (CO2(NO)2040 – T(NO) 2040) × V2040 +
(dCO2(NO)I - cCO2(NO)I) -
exeCO2(NO)J - redCO
exeCO2(M)2040 = (CO2(M)2040 – T(M)2040 ) × V2040 +
(dCO2(M)I - cCO2(M)I) -
exeCO2(M)J
vuoden Y > 2040 raportointikausien osalta:
exeCO2(NO)Y = (CO2(NO)Y – T(NO)Y) × VY
exeCO2(M)Y = (CO2(M)Y – T(M)Y) × VY
jossa
on vuosien Y raportointikausilla vuodesta 2019 vuoteen 2024 kertynyt summa
on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen Y kertynyt summa
on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen (Y-1) kertynyt summa
on vuosien I raportointikausilla vuodesta 2025 vuoteen 2039 kertynyt summa
on vuosien J raportointikausilla vuodesta 2030 vuoteen (Y-1) kertynyt summa
dCO2(X)Y
on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästövelat vuoden Y raportointikaudella (X = NO, M)
cCO2(X)Y
on 5.2 kohdan mukaisesti määritetyt päästöhyvitykset vuoden Y raportointikaudella (X = NO, M)
limCO2(X)Y
on 5.3 kohdan mukaisesti määritetty päästövelkaraja (X = NO, M)
redCO2(X)
on 5.4 kohdan mukaisesti määritetty vähennetty päästövelka vuoden 2025 raportointikaudella (X = NO, M).
Kaikissa muissa tapauksissa päästöylityksen exeCO2(X)Y arvoksi asetetaan 0 (X = NO, M).
Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vuoden Y raportointikauden hiilidioksidipäästöylitykset lasketaan seuraavasti:
exeCO2Y = exeCO2(NO)Y + exeCO2(M)Y.
LIITE II
11 artiklassa tarkoitetut mukautusmenettelyt
1.CO2-vertailupäästöjen mukauttaminen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tyyppihyväksyntämenettelyjen muuttamisen seurauksena
Jos tyyppihyväksyntämenettelyjä muutetaan 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, liitteessä I olevassa 3.1.2 kohdassa tarkoitetut CO2-vertailupäästöt on laskettava uudelleen.
Tätä varten liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettuja uusien raskaiden hyötyajoneuvojen v ja niiden ensimmäisen vaiheen ajoneuvojen käyttöprofiilille mp määritettyjä vertailukauden hiilidioksidipäästöjä [g/km] mukautetaan seuraavasti:
CO2v,mp = CO2(RP)v,mp ∙ (∑ r sr,sg ∙ CO2r,mp )/ (∑ r sr,sg ∙ CO2(RP)r,mp )
CO2pv,mp = CO2p(RP)v,mp ∙ (∑ r sr,sg ∙ CO2pr,mp )/ (∑ r sr,sg ∙ CO2p(RP)r,mp )
jossa
∑ r
on kaikkia alaryhmän sg edustavia ajoneuvoja r edustava summa
sg
on alaryhmä, johon ajoneuvo v kuuluu
sr,sg
on edustavan ajoneuvon r tilastollinen paino
alaryhmässä sg
CO2(RP)v,mp
on ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja
CO2(RP)r,mp
on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009, sellaisena kuin sitä sovellettiin vertailukaudella, ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti
CO2r,mp
on edustavan ajoneuvon r hiilidioksidipäästöt, jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden sekä 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen muutosten mukaisesti
CO2p(RP)v,mp
on raskaan hyötyajoneuvon v ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty käyttöprofiilille mp käyttäen perustana asianomaisen vertailukauden seurantatietoja
CO2p(RP)r,mp
on edustavan ajoneuvon r ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt [g/km], jotka on määritetty asetuksen (EY) N:o 595/2009, sellaisena kuin sitä sovellettiin vertailukaudella, ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti
CO2pr,mp
on edustavan ajoneuvon r ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt, jotka on määritetty käyttöprofiilille mp asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden sekä 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen muutosten mukaisesti.
Hiilidioksidipäästöt on normalisoitava liitteen III mukaisesti käyttäen niitä 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen muuttujien arvoja, joita sovelletaan 11 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla raportointikaudella.
Edustavat ajoneuvot määritellään 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
2.Mukautettujen CO2-vertailupäästöjen soveltaminen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti
Jos valmistajan joidenkin uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöt on vuoden Y raportointikaudella määritetty 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla muutoksilla, liitteessä I olevassa 4 ja 5.1 kohdassa käytetyt ajoneuvojen alaryhmän sg CO2-vertailupäästöt rCOsg lasketaan seuraavasti:
rCO2sg = ∑,i Vsg,i/Vsg x rCO2sg,,i
jossa
∑,i
on seuraavia edustava summa
-jos i = 1: muuttamaton menettely niiden hiilidioksidipäästöjen määrittämiseksi, joihin sovelletaan alkuperäisiä CO2-vertailupäästöjä ilman mukautuksia, ja
-jos i ≥ 1: kaikki 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut myöhemmät muutokset.
Vsg
on ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien valmistajan uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä vuoden Y raportointikaudella
Vsg,i
on valmistajan sellaisten ajoneuvojen alaryhmään sg kuuluvien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen lukumäärä vuoden Y raportointikaudella, joiden hiilidioksidipäästöt on määritetty muutoksella i
rCO2sg,i
ovat
-jos i = 0: mukauttamattomat CO2-vertailupäästöt
-jos i ≥ 1: CO2-vertailupäästöt, jotka on määritetty ajoneuvojen alaryhmälle sg muutoksella i.
LIITE III
4 artiklassa tarkoitettujen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen normalisointi
1.Hiilidioksidipäästöjen normalisointi
Liitteessä I olevan 2.1 kohdan laskutoimitusten tekemiseksi ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen
arvot normalisoidaan seuraavasti:
=
+
+
m =
- PLv,mp + cCWv
(N- ja O-luokan ajoneuvojen osalta)
m =
- PMv,mp + cCWv
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
jossa
on ajoneuvon v normalisoidut hiilidioksidipäästöt määritettynä käyttöprofiilille mp, jotka on otettava huomioon liitteessä I olevan 2.1 kohdan laskutoimituksessa
on uuden raskaan hyötyajoneuvon v ensimmäisen vaiheen ajoneuvon hiilidioksidipäästöt [g/km] määritettynä käyttöprofiilille mp ja ilmoitettuna 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti
määritetään 3 kohdan mukaisesti
määritetään 4 kohdan mukaisesti
PLv,mp
on ajoneuvon v hyötykuorma käyttöprofiilissa mp määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
on hyötykuorma alaryhmässä sg ja käyttöprofiilissa mp liitteessä I olevan 2.5 kohdan mukaisesti
PMv,mp
on ajoneuvon v matkustajamassa käyttöprofiilissa mp määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
on matkustajamassa alaryhmässä sg ja käyttöprofiilissa mp liitteessä I olevan 2.5 kohdan mukaisesti
cCWv
on ajoneuvon v ajokuntoisen painon korjaus 2 kohdan mukaisesti.
2.Ajokuntoisen painon normalisointi
Ajoneuvon kuljetushyöty kasvaa suuremman teknisesti sallitun hyötykuorman tai matkustajamäärän myötä, mutta teknisistä syistä johtuen näiden parametrien korkeammat arvot johtavat suurempaan ajokuntoiseen painoon ja siten suurempiin hiilidioksidipäästöihin, joten alaryhmään sg kuuluvan ajoneuvon v ajokuntoiseen painoon sovelletaan seuraavaa korjausta sen hiilidioksidipäästöjen normalisoimiseksi 1 kohdan mukaisesti:
cCWv = asg · (maxPLsg - maxPLv)
(N- ja O-luokan ajoneuvojen osalta)
cCWv = asg · (maxPNsg - maxPNv)
(M-luokan ajoneuvojen osalta)
jossa
asg
on ajoneuvon v lineaarinen kerroin raportointikaudella määritettynä 2.1 kohdan mukaisesti
maxPLv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu hyötykuorma määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
maxPNv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
maxPLsg
on ajoneuvon alaryhmän sg suurin teknisesti sallittu hyötykuorma määritettynä liitteessä I olevan 2.5 kohdan mukaisesti
maxPNsg
on ajoneuvon alaryhmän sg suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä määritettynä liitteessä I olevan 2.5 kohdan mukaisesti.
2.1.Normalisointiparametrien määrittäminen
Parametrit asg ja bsg on määritettävä kultakin raportointikaudelta arvojen CWv ja maxPLv (N- ja O-luokan ajoneuvot) tai maxPNv (M-luokan ajoneuvot) korrelaation lineaarisella regressioanalyysillä. Kaikki ensirekisteröidyt alaryhmän sg ajoneuvot v on otettava huomioon.
CWv
asg · maxPLv + bsg
N- ja O-luokan ajoneuvojen osalta
CWv
asg · maxPNv + bsg
M-luokan ajoneuvojen osalta
jossa
CWv
on ajoneuvon v ajokuntoinen paino määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella. jos saatavilla ei ole tarkkaa arvoa, se voidaan arvioida ajoneuvon v korjatusta todellisesta massasta
maxPLv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu hyötykuorma määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
maxPNv
on ajoneuvon v suurin teknisesti sallittu matkustajamäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella
3.Hiilidioksidipäästöjen muuttaminen ajoneuvon kokonaismassan muuttamisen jälkeen
Jos hiilidioksidipäästöjen määrittämiseksi ajoneuvolle osoitettavaa kokonaismassaa muutetaan jälkikäteen, ajoneuvolle v käyttöprofiilissa mp määritettävien hiilidioksidipäästöjen jälkikäteen tehtävä muutos määritetään seuraavalla lineaarisella approksimaatiolla:
= m · (
-
) / (Mr – Ml)
jossa:
m
on hiilidioksidipäästöjen määrittämiseksi ajoneuvolle v osoitetun kokonaismassan muutos
on
ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] ilman massan muutosta, määritettynä samalle käyttöprofiilille mp, edustavassa kuormituksessa
on
ajoneuvon v hiilidioksidipäästöt [g/km] ilman massan muutosta, määritettynä samalle käyttöprofiilille mp, alhaisessa kuormituksessa
Mr
ajoneuvon simuloitu kokonaismassa ilman massan muutosta, määritettynä samalle käyttöprofiilille mp, edustavassa kuormituksessa
Ml
ajoneuvon simuloitu kokonaismassa ilman massan muutosta, määritettynä samalle käyttöprofiilille mp, alhaisessa kuormituksessa.
4.Eri rahtimäärien normalisointi
Samaan alaryhmään kuuluvilla O-luokan ajoneuvoilla on erilaiset rahtimäärät. Ajoneuvon kuljetushyöty kasvaa rahtimäärän kasvaessa, mutta teknisistä syistä johtuen tästä aiheutuu suuremmat hiilidioksidipäästöt, joten alaryhmään sg kuuluvan ajoneuvon v hiilidioksidipäästöihin sovelletaan seuraavaa korjausta:
= asg,mp · (CVsg - CVv)
jossa
asg,mp
on ajoneuvon v lineaarinen kerroin raportointikaudella määritettynä 4.1 kohdan mukaisesti
CVv
on ajoneuvon v rahtimäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella.
CVsg
on ajoneuvon alaryhmän sg rahtimäärä määritettynä liitteessä I olevan 2.5 kohdan mukaisesti.
N- ja M-luokan ajoneuvojen osalta hiilidioksidipäästöjen korjaus
on 0.
4.1.Normalisointiparametrien määrittäminen
Parametrit asg,mp ja bsg,mp on määritettävä kullekin käyttöprofiilille kultakin raportointikaudelta arvojen [
+
] ja CVv korrelaation lineaarisella regressioanalyysillä. Kaikki ensirekisteröidyt alaryhmän sg ajoneuvot v on otettava huomioon.
+
asg,mp · CVv + bsg,mp
jossa
CVv
on ajoneuvon v rahtimäärä määritettynä 13 a ja 13 b artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella.
,
määritetään 1 kohdan mukaisesti.”
LIITE II
”LIITE IV
13 a ja 13 b artiklan mukaisesti seurattavia ja raportoitavia tietoja koskevat säännöt
A OSA: TIEDOT, JOITA JÄSENVALTIOIDEN ON SEURATTAVA JA JOISTA NIIDEN ON RAPORTOITAVA
a)
kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen jonkin jäsenvaltion alueella rekisteröityjen uusien raskaiden hyötyajoneuvojen valmistenumerot;
b)
valmistajan nimi;
c)
merkki (valmistajan toiminimi);
d)
korityypin koodi, sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 38, mukaan lukien soveltuvissa tapauksissa asetuksen (EU) 2018/858 liitteen I lisäyksessä 2 tarkoitetut täydennysnumerot;
e)
kun kyseessä ovat 2 artiklan ensimmäisen kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetut raskaat hyötyajoneuvot, vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdissa 23, 23.1 ja 26 esitetyt voimalaitetta koskevat tiedot;
f)
ajoneuvon suurin nopeus sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 29;
g)
valmistusvaihe sellaisena kuin se on määritetty komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä VIII olevan 2 kohdan mukaisesti valitussa vaatimustenmukaisuustodistuksen mallissa;
h)
ajoneuvoluokka sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 0.4;
i)
akselien lukumäärä sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 1;
j)
suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 16.1;
k)
valmistajan kirjanpitotiedoston kryptografinen hash-tunniste sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 49.1; kun kyseessä ovat 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä rekisteröidyt ajoneuvot, voidaan antaa vain kryptografisen hash-tunnisteen ensimmäiset 8 merkkiä;
l)
hiilidioksidipäästöt sellaisena kuin ne on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 49.5;
m)
keskimääräinen hyötykuorman arvo sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 49.6;
n)
rekisteröintipäivä;
o)
erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen nimitys sellaisena kuin se on määritetty vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 51;
p)
asetuksen (EU) 2018/858 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti hyväksyttyjen ajoneuvojen osalta tieto siitä, että ajoneuvo on suunniteltu ja rakennettu tai muunnettu väestönsuojelun, palolaitosten tai yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien käyttöön;
q)
väestönsuojelun, palolaitosten tai yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien tai asevoimien käyttöön rekisteröityjen ajoneuvojen osalta vahvistus siitä, että ajoneuvo on rekisteröity väestönsuojelun, palolaitoksen tai yleisestä järjestyksestä vastaavien voimien tai asevoimien käyttöön ja että se täyttää tämän asetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. Kaikkien ajoneuvojen, myös yksittäishyväksyttyjen ajoneuvojen, osalta vastaavat tiedot ovat EU-vaatimustenmukaisuustodistuksessa tai ajoneuvon EU-yksittäishyväksyntätodistuksessa tai kansallisessa yksittäishyväksyntätodistuksessa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/683 vahvistettujen mallien mukaisesti ilmoitettavat tiedot riippumatta asetuksen (EU) 2018/858 45 artiklan 1 kohdan nojalla sovellettavista kansallisista poikkeuksista.
B OSA: TIEDOT, JOTKA VALMISTAJIEN JA MUIDEN TAHOJEN ON RAPORTOITAVA
Kunkin ilmoittajan on 13 b artiklan mukaisesti raportoitava seuraavat tiedot niistä ajoneuvoista, joista sen on asetuksen 2017/2400 (EU) ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 säännösten mukaisesti laadittava valmistajan kirjanpitotiedosto (MRF) tai ajoneuvotietolomake (VIF).
Liitteessä IV olevan A osan p ja q alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta 7 a artiklassa tarkoitetun valmistajan on myös ilmoitettava komissiolle 2 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, jos ajoneuvoa, joka muutoin vapautettaisiin 3 a artiklassa säädetyistä velvoitteista, ei vapauteta kyseisistä velvoitteista.
Ajoneuvoluokka/ ajoneuvojen alaryhmät
|
Ilmoittajat
|
|
Ensimmäisen vaiheen ajoneuvon valmistaja(1)
|
Välivaiheen ajoneuvon valmistaja(2)
|
Ajoneuvon valmistaja
|
Nimetty tutkimuslaitos(8)
|
N / kaikki
|
Ei sovelleta
|
Ei sovelleta
|
|
Ei sovelleta
|
M / kaikki
|
‒VIF(4) (5)
‒MRF(4) (6)
‒Lisätiedot*
ensimmäisen vaiheen ajoneuvon osalta
|
Ei sovelleta
|
‒VIF(4) (7)
‒MRF(4) (7)
‒Lisätiedot*
valmiin tai valmistuneen ajoneuvon osalta
|
Ei sovelleta
|
O / kaikki
|
Ei sovelleta
|
Ei sovelleta
|
|
|
(1) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 29 alakohta.
(2) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 31 alakohta.
(3) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 3 artiklan 4 a alakohta.
(4) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 9 artiklan 2 kohta.
(5) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä I oleva 2.3 kohta.
(6) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä I oleva 2.4 kohta.
(7) Komission asetuksen (EU) 2017/2400 liitteessä I oleva 2.7.5 kohta.
(8) Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 8 artiklan 6 kohta.
(9) Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1362 8 artiklan 7 kohta.
*Lisätiedot
Nro
|
Seurantaparametri
|
Lähde
|
Sovelletaan seuraaviin ajoneuvoihin
|
15
|
Merkki (valmistajan kauppanimi)
|
|
Kaikki
|
24
|
Voimansiirron valmistajan nimi ja osoite
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 0.4
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
25
|
Merkki (voimansiirron valmistajan toiminimi)
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 0.1
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
32
|
Akselin valmistajan nimi ja osoite
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen VII lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 0.4
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
O-luokka;
|
33
|
Merkki (akselin valmistajan toiminimi)
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen VII lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 0.1
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
O-luokka;
|
39
|
Renkaiden valmistajan nimi ja osoite
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen X lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 1
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
O-luokka;
|
40
|
Merkki (renkaiden valmistajan toiminimi)
|
Asetuksen (EU) 2017/2400 liitteen X lisäyksessä 1 vahvistettu komponentin, erillisen teknisen yksikön tai järjestelmän sertifikaatin malli, kohta 3
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
O-luokka;
|
72
|
Simulointivälineen käyttöluvan numero
|
|
Kaikki
|
75
|
Moottorin CO2-massapäästöjen WHTC-testi (8) (g/kWh)
|
Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen I lisäyksen 5 lisäyksessä oleva 1.4.2 kohta tai liitteen I lisäyksen 7 lisäyksessä oleva 1.4.2 kohta sen mukaan, kumpaa sovelletaan
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
76
|
Moottorin polttoaineenkulutuksen WHTC-testi (g/kWh)
|
Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen I lisäyksen 5 lisäyksessä oleva 1.4.2 kohta tai liitteen I lisäyksen 7 lisäyksessä oleva 1.4.2 kohta sen mukaan, kumpaa sovelletaan
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
77
|
Moottorin CO2-massapäästöjen WHSC-testi (9) (g/kWh)
|
Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen I lisäyksen 5 lisäyksessä oleva 1.4.1 kohta tai liitteen I lisäyksen 7 lisäyksessä oleva 1.4.1 kohta sen mukaan, kumpaa sovelletaan
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
78
|
Moottorin polttoaineenkulutuksen WHSC-testi (g/kWh)
|
Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen I lisäyksen 5 lisäyksessä oleva 1.4.1 kohta tai liitteen I lisäyksen 7 lisäyksessä oleva 1.4.1 kohta sen mukaan, kumpaa sovelletaan
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
101
|
Ajoneuvoista, joiden simulointipäivä on 1. heinäkuuta 2020 tai sen jälkeen, moottorin tyyppihyväksyntänumero
|
Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen I lisäyksen 5, 6 tai 7 lisäyksessä oleva 1.2.1 kohta sen mukaan, mitä lisäystä sovelletaan
|
N-luokka;
M-luokka; ainoastaan ensimmäisen vaiheen ajoneuvo;
|
102
|
Ajoneuvoista, joiden simulointipäivä on 1. heinäkuuta 2021 tai sen jälkeen, pilkulla erotetut arvot sisältävä tiedosto, jolla on sama nimi kuin työtiedostolla, jonka tiedostopääte on .vsum ja joka sisältää koostetut tulokset kunkin simuloidun käyttöprofiilin ja hyötykuorman osalta
|
Tiedosto, joka on tuotettu asetuksen (EU) 2017/2400 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla simulointivälineellä sen graafisessa käyttöliittymäversiossa
|
”sum exec -tiedosto”
|
C OSA: ILMANVASTUSARVON (CDXA) VAIHTELUVÄLIT 13 c ARTIKLAN MUKAISTA JULKISTAMISTA VARTEN
Julkistaessaan 23 kohdassa määritellyn CdxA-arvon 13 c artiklan mukaisesti komissio käyttää vaihteluvälejä, jotka on määritelty seuraavassa kunkin CdxA-arvon vaihteluvälin sisältävässä taulukossa:
Vaihteluväli
|
CdxA:n arvo [m2]
|
|
Min CdxA (CdxA ≥ min CdxA)
|
Max CdxA (CdxA < MaxCdxA)
|
A1
|
0,00
|
3,00
|
A2
|
3,00
|
3,15
|
A3
|
3,15
|
3,31
|
A4
|
3,31
|
3,48
|
A5
|
3,48
|
3,65
|
A6
|
3,65
|
3,83
|
A7
|
3,83
|
4,02
|
A8
|
4,02
|
4,22
|
A9
|
4,22
|
4,43
|
A10
|
4,43
|
4,65
|
A11
|
4,65
|
4,88
|
A12
|
4,88
|
5,12
|
A13
|
5,12
|
5,38
|
A14
|
5,38
|
5,65
|
A15
|
5,65
|
5,93
|
A16
|
5,93
|
6,23
|
A17
|
6,23
|
6,54
|
A18
|
6,54
|
6,87
|
A19
|
6,87
|
7,21
|
A20
|
7,21
|
7,57
|
A21
|
7,57
|
7,95
|
A22
|
7,95
|
8,35
|
A23
|
8,35
|
8,77
|
A24
|
8,77
|
9,21
|
LIITE V
13 a – 13 c artiklassa tarkoitettu tietojen raportointi ja hallinta
1. JÄSENVALTIOIDEN SUORITTAMA RAPORTOINTI
1.1
Toimivaltaisen viranomaisen yhteyspisteen on toimitettava liitteessä IV olevassa A osassa määritetyt tiedot 13 a artiklan mukaisesti sähköisin keinoin ympäristökeskukselle.
Yhteyspisteen on ilmoitettava komissiolle ja ympäristökeskukselle siitä, että tiedot on siirretty, seuraaviin sähköpostiosoitteisiin:
EC-CO2-HDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
sekä
HDV-monitoring@eea.europa.eu
2. VALMISTAJIEN SUORITTAMA RAPORTOINTI
2.1
Valmistajien on ilmoitettava komissiolle viipymättä seuraavat tiedot:
a) vaatimustenmukaisuustodistuksessa tai yksittäishyväksyntätodistuksessa esitetty valmistajan nimi;
b) valmistajatunnus (WMI), sellaisena kuin se määritetään komission asetuksessa (EU) N:o 19/2011, ja jota käytetään markkinoille saatettavien uusien raskaiden hyötyajoneuvojen valmistenumeroissa;
c) yhteyspiste, joka on vastuussa tietojen lataamisesta ympäristökeskukselle.
Niiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä muutoksista näihin tietoihin.
Nämä ilmoitukset on lähetettävä 1.1 kohdassa tarkoitettuihin osoitteisiin.
2.2
Valmistajan yhteyspisteen on toimitettava liitteessä I olevassa B osan 2 kohdassa määritetyt tiedot 13 b artiklan mukaisesti sähköisin keinoin ympäristökeskukselle.
Yhteyspisteen on ilmoitettava komissiolle ja ympäristökeskukselle siitä, että tiedot on siirretty, tämän liitteen 1.1 kohdassa tarkoitettuihin sähköpostiosoitteisiin.
3. TIETOJEN KÄSITTELY
3.1
Ympäristökeskuksen on käsiteltävä 1.1 ja 2.2 kohdan mukaisesti siirretyt tiedot ja tallennettava käsitellyt tiedot rekisteriin.
3.2
Edeltävällä raportointikaudella rekisteröityjä raskaita hyötyajoneuvoja koskevat ja rekisteriin tallennetut tiedot on julkistettava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kunakin vuonna lukuun ottamatta seuraavia tietoja:
3.2.1
ajoneuvon valmistenumero
3.2.2
voimansiirron valmistajan nimi ja osoite
3.2.3
merkki (voimansiirron valmistajan toiminimi)
3.2.4
akselin valmistajan nimi ja osoite
3.2.5
merkki (akselin valmistajan toiminimi)
3.2.6
renkaiden valmistajan nimi ja osoite
3.2.7
merkki (renkaiden valmistajan toiminimi)
3.2.8
moottorin malli
3.2.9
vaihteiston malli
3.2.10
hidastimen malli
3.2.11
momentinmuuntimen malli
3.2.12
kulmavälityksen malli
3.2.13
akselimalli
3.2.14
ilmanvastusmalli
3.2.15
pilkulla erotetut arvot sisältävä tiedosto, jolla on sama nimi kuin työtiedostolla, jonka tiedostopääte on .vsum ja joka sisältää koostetut tulokset kunkin simuloidun käyttöprofiilin ja hyötykuorman osalta.
3.3
Jos toimivaltainen viranomainen tai valmistajat havaitsevat virheitä toimitetuissa tiedoissa, niiden on viipymättä ilmoitettava niistä komissiolle ja ympäristökeskukselle toimittamalla virheilmoitus ympäristökeskukselle sekä lähettämällä sähköposti 1.1 kohdassa tarkoitettuihin osoitteisiin.
3.4
Komissio varmistaa ympäristökeskuksen tukemana ilmoitetut virheet ja korjaa tarvittaessa tiedot rekisterissä.
3.5
Komissio asettaa ympäristökeskuksen tukemana saataville sähköiset mallit 1.1 ja 2.2 kohdassa tarkoitettua tietojen toimittamista varten hyvissä ajoin ennen tietojen toimittamisen määräaikoja.
LIITE VI
VASTAAVUUSTAULUKKO
Asetus (EU) 2018/956
Asetus (EU) 2018/956
|
Tämä asetus
|
1 artikla
2 artikla
3 artikla
4 artikla
5 artikla
6 artikla
7 artikla
8 artikla
9 artikla
10 artikla
11 artikla
12 artikla
13 artikla
14 artikla
Liite I
Liite II
|
1 artiklan 2 kohta
2 artikla
3 artikla
13 a artikla
13 b artikla
13 c artikla
13 d artikla
13 e artikla
13 f artikla
-
14 artikla
16 artikla
17 artikla
-
Liite IV
Liite V”
|