5.7.2019 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 228/37 |
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan kansalaisten kuunteleminen kestäväpohjaisen tulevaisuuden turvaamiseksi (Sibiuun ja siitä eteenpäin)”
(2019/C 228/06)
Esittelijät: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Työvaliokunnan päätös |
16.10.2018 |
Oikeusperusta |
työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta |
Hyväksyminen täysistunnossa |
20.3.2019 |
Täysistunnon nro |
542 |
Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) |
217/6/8 |
Euroopan kansalaisten kuunteleminen kestäväpohjaisen tulevaisuuden turvaamiseksi
1. Johdanto
1.1 |
ETSK on jäsenistönsä moninaisuuden ansiosta silta EU:n ja sen kansalaisten välillä, ja se esittää tässä ominaisuudessa kunnianhimoisen näkemyksensä tulevaisuudesta, jossa Eurooppa on kestävän kehityksen maailmanlaajuinen johtaja. |
1.2 |
Euroopan unionin perustaminen on yksi Euroopan historian onnistuneimmista rauhanhankkeista ja sosiaalis-taloudellisista rakenteista. EU:n perusarvoiksi otettiin ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo, kansanvalta, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. (1) Näiden arvojen tulee jatkossakin olla EU:n tulevan kehittämisen ja toiminnan ytimessä. |
1.3 |
Seitsemänkymmentä vuotta kestänyt rauha ja vakaus Euroopassa on historiallinen ja poikkeuksellinen saavutus. Sen ovat mahdollistaneet Eurooppa-hanke ja Euroopan unionin rakentaminen, jossa on luotu Euroopan kansojen unioni ja vähitellen tiivistetty Euroopan valtioiden siteitä toisiinsa yhteisen päämäärän kautta. Tästä syystä EU on edelleen houkutteleva rakenne ehdokasmaille ja EU:n naapuruuspolitiikkaan osallistuville maille. Euroopan täytyy kuitenkin valmistautua kohtaamaan uusi geopoliittinen tilanne. ETSK:n tulisi osaltaan auttaa lisäämään tietoisuutta siitä, että rauhaa ei voida pitää itsestäänselvyytenä loputtomiin. |
1.4 |
Sisämarkkinat taloudellisine, sosiaalisine ja ympäristöön liittyvine ulottuvuuksineen ovat Euroopan yhdentymisen ytimessä. Sisämarkkinoiden tulisikin pystyä luomaan kestäväpohjaista kasvua ja innovaatiotoimintaa, houkuttelemaan investointeja ja edistämään yritystensä kestävää kilpailukykyä globaaleilla markkinoilla. On kuitenkin tärkeää myös huomata, etteivät sisämarkkinoiden myönteiset vaikutukset ole jakautuneet tasaisesti eikä kaikilla kansalaisilla ole mahdollisuutta hyötyä niiden tuomasta hyvinvoinnista. |
1.5 |
Kestävällä kasvulla tarkoitetaan kasvua, joka ei perustu ainoastaan määrään vaan myös – ja itse asiassa enimmäkseen – laatuun. Tämä tarkoittaa seuraavia asioita: i) ei ympäristön tai työvoiman riistoa, ii) kunnolliset elinolot, iii) talouskasvun mittaaminen vuotuisten rahavirtojen lisäksi myös varallisuuden kertymisenä ja jakautumisena, iv) kaikkien ihmisten tarpeiden täyttäminen maapallon kantokyvyn rajoissa, v) sellaisten talousmallien kehittäminen, joissa kaikki voivat menestyä, riippumatta siitä, kasvaako talous vai ei, ja vi) suljettu tulovirta, joka kiertää kotitalouksien, yritysten, pankkien, hallinnon ja kaupan välillä ja joka toteutetaan sosiaalisesti ja ekologisesti. Energia, materiaalit, luonto, ihmisyhteiskunta, valta ja yhteinen omaisuus – nämä kaikki ovat asioita, jotka puuttuvat nykyisestä mallista. Hoivaajien – jotka ovat enimmäkseen naisia – tekemää palkatonta työtä ei oteta huomioon, vaikka mikään talousmalli ei voisi toimia ilman heitä. (2) |
1.6 |
Kestävä kilpailukyky tarkoittaa puolestaan mallia, jossa taloudellinen menestys, ympäristöasiat ja sosiaalinen osallistavuus ovat tasapainossa. Kestävän kehityksen huomioon ottavaan maailmanlaajuiseen kilpailukykyindeksiin tulee siis sisällyttää kaksi uutta ulottuvuutta: ympäristöasiat ja sosiaaliset näkökohdat. (3) |
1.7 |
Neljä vapautta eli tavaroiden, ihmisten, palvelujen ja pääoman liikkuvuus, jotka yhdessä mahdollistavat kaupan ja talouden kehityksen, työllisyyden, luovuuden ja innovoinnin, osaamisvaihdon sekä infrastruktuurin kehittämisen syrjäisille alueille, muodostavat Euroopan ytimen. Toimivat taloudelliset vapaudet ja kilpailusäännöt käyvät käsi kädessä sosiaalisten perusoikeuksien kanssa eivätkä saa vaarantaa niitä. |
1.8 |
EU:lla on kuitenkin edelleen vastassaan poikkeuksellisia sisäisiä ja ulkoisia taloudellisia, sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja poliittisia haasteita (4), jotka uhkaavat sen olemassaoloa: protektionismi sisämarkkinoilla, sosiaalinen eriarvoisuus, populismi, nationalismi ja ääriliikkeet (5) sekä geopoliittiset mullistukset ja valtavat teknologiset muutokset. |
1.9 |
Nopeasti muuttuva ilmasto, biologisen monimuotoisuuden romahtaminen, muut ympäristöriskit ja kollektiivinen epäonnistuminen toimivan politiikan toteuttamisessa ovat myös keskeinen uhka Euroopan väestölle, taloudelle ja ekosysteemeille. Tästä syystä tarvitaan vahva EU:n strategia YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseksi. Tasa-arvoisemmissa yhteiskunnissa huolehditaan paremmin ympäristöstä, ja niillä on suuremmat mahdollisuudet kehittyä entistä kestäväpohjaisemmiksi. |
1.10 |
Kansalaiset kaikkialla Euroopassa ja varsinkin alueilla, joilla työttömyys ja erityisesti nuorisotyöttömyys on yleistä tai joihin kohdistuu rakennemuutoksia, tarvitsevat laadukkaita työpaikkoja, ja on selvää, että tähän kysyntään on löydettävä vastauksia. Tästä seuraa, että kaikki – viranomaiset, hallitukset, työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot – ovat velvollisia pohtimaan uudelleen, millainen on kestäväpohjainen Eurooppa, jotta voidaan edistää laadukkaiden työpaikkojen luomista. |
1.11 |
Työmarkkinoille pääsyä tulee kiireellisesti helpottaa parantamalla laadukkaiden työpaikkojen luomisen ja tehokkaamman koulutusjärjestelmän yhteyttä niin, että koulutus tarjoaa tarvittavat taidot esimerkiksi harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän järjestelmän kautta. |
1.12 |
Sosiaalinen ja ekologinen ulottuvuus ovat sidoksissa toisiinsa, ja talouden täytyy tukea sosiaalista, taloudellista ja kulttuurista uusiutumista ennen kaikkea edistämällä ja kehittämällä avaintaitoja ja suosimalla monipuolistumista. YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman tulee kannustaa yksityissektoria auttamaan osaltaan talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Tavoitteena on edistää hyvinvoinnin tasa-arvoista ja kestävää kasvua kaikkien hyväksi sekä sosiaalisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja työelämän oikeuksien suojelua. (6) |
1.13 |
Eurooppa-hankkeen kulttuuriulottuvuus kaikessa monimuotoisuudessaan on myös tunnustettava täysin kaikessa EU:n toiminnassa. Tähän kuuluu kulttuuriperinnön ymmärtäminen ja vaaliminen, kulttuurin ja luovuuden sisällyttäminen koulutukseen ja nykypäivän luovan työn tukeminen yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistäjänä. |
1.14 |
Kestävä kehitys on tulevaisuuteen suuntautunut prosessi, jonka taustalla tulee olla vahva poliittinen tahto ja päättäväisyys siitä, että kestävyysajattelua toteuttavan Euroopan unionin luomiseksi on muutettava talouden suuntaa kohti kestokykyistä ja yhteistoiminnallista, resurssitehokasta, vähähiilistä ja sosiaalisesti osallistavaa tulevaa mallia (7), jossa hallitusten, yritysten, työntekijöiden, kansalaisten ja kuluttajien käyttäytymistä, toimintaa ja päätöksiä ohjaa taloudellisten, ympäristöön kohdistuvien ja yhteiskunnallisten vaikutusten vastuullinen tiedostaminen.
|
2. Kansalaisten Eurooppa
2.1 |
Eurooppalaiset pitävät Eurooppaa yhä vähemmän ratkaisuna ja yhä enemmän ongelmana. Nationalismi ja protektionismi ovat ajankohtaisia uhkia. Euroopan unioni, joka ei ole antanut riittävästi painoarvoa Eurooppa-hankkeen kulttuuriulottuvuudelle, ei identiteetin ja arvojen murentuessa onnistu löytämään vastauksia paikallisiin ja maailmanlaajuisiin kysymyksiin. |
2.2 |
Kansalaisten, erityisesti nuorten, oikeutettujen huolenaiheiden ymmärtäminen ja heidän demokraattisen osallistumisensa lisääminen on hyvin tärkeää. EU:n nykyisten osallistumismekanismien ja kuulemisprosessien parantaminen ja uudistaminen on ensiarvoisen tärkeää. Nuorisoasiat on sisällytetty muun muassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sekä YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja kestävän kehityksen tavoitteisiin.
|
3. Sosiaalinen Eurooppa
3.1 |
Eurooppalaisen sosiaalisen mallin tulisi turvata vankka ja oikeudenmukainen suoja kaikille kansalaisille ja samalla lievittää köyhyyttä ja tarjota kaikille mahdollisuudet menestyä. Kunnolliset tulot kaventaisivat kuilua rikkaiden ja heikommassa asemassa olevien välillä ja turvaisivat laadukkaat elinolot. Jokaiselle olisi turvattava ihmisarvoiset työolot ja -ehdot, tasa-arvo, hyvinvoinnin parantuminen ja terveyserojen supistuminen maiden sisällä ja välillä ja sukupolvien välillä. Sosiaalinen osallisuus ja suojelu, laadukkaat työpaikat, sukupuolten tasa-arvo, hyvälaatuinen, kohtuuhintainen ja helppopääsyinen julkinen terveydenhuolto, kohtuuhintainen ja laadukas asuntotarjonta, ekologinen oikeudenmukaisuus, korkealaatuinen julkinen opetus ja yhdenvertaiset kulttuurin saantimahdollisuudet: näiden tulee olla tärkeimmät kansallisia ja eurooppalaisia poliittisia asialistoja ohjaavat periaatteet.
|
4. Kestävä ympäristö
4.1 |
Ympäristöriskit ovat edelleen pääosassa maailmanlaajuisen riskikartoituksen (Global Risks Perception Survey, GRPS) tuloksissa. Tänä vuonna niitä oli viiden suurimman riskin joukossa kolme todennäköisyyden perusteella ja neljä vaikutusten perusteella. Sään ääri-ilmiöt aiheuttavat eniten huolta, mutta kyselyyn vastaajat ovat yhä huolestuneempia ympäristöpolitiikan epäonnistumisesta: ”epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemissä ja siihen sopeutumisessa” laski tärkeysjärjestyksessä Pariisin jälkeen, mutta loikkasi vaikutusten näkökulmasta takaisin toiselle sijalle tänä vuonna. (17) |
4.2 |
Kuolleella planeetalla ei ole elämää, työpaikkoja eikä yrityksiä. Biologisen monimuotoisuuden romahtaminen ja ilmastonmuutos merkitsevät siis sitä, että EU:n on ehdottomasti luotava laadukkaita työpaikkoja (18) ja tarjottava toimiva ratkaisu työnantajille, työntekijöille ja muille kansalaisyhteiskunnan edustajille. Sopeutustoimien viivästyminen tai toteuttamatta jättäminen voi korottaa huomattavasti ilmastonmuutoksen kokonaiskustannuksia (19) ja voimistaa sen tappavaa vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen, myös ihmiskuntaan. |
4.3 |
Euroopan ilmastorahoitussopimuksen luonnoksesta on keskusteltu useita vuosia ja keskustellaan edelleen. Sopimuksen ansiosta EU voisi säilyttää johtavan asemansa kestävän kehityksen alalla ja ilmastonmuutoksen torjunnassa (20).
|
5. Eurooppalaiset yritykset vahvempaan maailmanlaajuiseen johtoasemaan kestävän kehityksen alalla
5.1 |
Yritykset luovat edellytykset yhteiskunnan ja ympäristön kehitykselle. Kestävä kilpailukyky on välttämätön edellytys sille, että yritykset voivat täyttää tehtävänsä yhteiskunnassa. Yritysten toiminta on yhä kestäväpohjaisempaa, ja ne seuraavat ja arvioivat liiketoimintansa yhteiskunnallisia sekä ympäristöön, kuluttajansuojaan ja ihmisoikeuksiin kohdistuvia vaikutuksia ja raportoivat niistä omien erityisolosuhteidensa ja resurssiensa perusteella ja yhteistyössä sidosryhmien kanssa. Euroopan tuleekin omaksua toimintapoliittinen lähestymistapa, jolla pyritään johdonmukaisesti sen tavoitteeseen saavuttaa johtava asema maailmassa kestävän kehityksen alalla. Monet yritykset Euroopassa ovat jo edelläkävijöitä, mutta niiden tulee olla vieläkin kunnianhimoisempia ja levittää kestävyysajattelua arvoketjuihin kannustaen erityisesti pk-yrityksiä. |
5.2 |
Monenlaiset uudet mallit muuttavat tuottajien, jakelijoiden ja kuluttajien välistä suhdetta. Joillakin näistä uusista malleista (muun muassa toiminnallinen talous, jakamistalous ja vastuullinen rahoitus) pyritään ratkaisemaan muita ihmisille ja maapallolle keskeisiä haasteita, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä kestävän kehityksen kannalta: sosiaalinen oikeudenmukaisuus, osallistava hallinto ja luonnonvarojen ja luonnonpääoman vaaliminen.
|
6. Vapaa ja reilu kauppa
6.1 |
EU:n kauppapolitiikka on keskeinen tekijä, joka vaikuttaa koko EU:hun ja yhdistää kaikki sen jäsenvaltiot. Kauppapolitiikka on auttanut EU:ta kasvattamaan vaurauttaan monien kumppanien kanssa käytävän kauppavaihdon kautta. EU on nykyisin yksi maailmankaupan johtavista valloista. Kansainväliseen kauppaan on kytköksissä yli 30 miljoonaa työpaikkaa. (25) EU:lla on tärkeä rooli palvelukaupassa ja huomattava kauppataseen ylijäämä tavarakaupassa muun muassa Yhdysvaltojen kanssa (yli 107,9 miljardia vuoden 2018 ensimmäisten 11 kuukauden aikana). Samaan aikaan EU vaalii ja edistää kaupan avulla sosiaalisen osallisuuden ja ympäristönsuojelun arvoja, jotka ovat keskeisiä kestäväpohjaisen globalisaation eli sellaisen globalisaation muodon luomiseksi, joka hyödyttää suuryritysten ja sijoittajien lisäksi myös tavallisia ihmisiä, työntekijöitä, viljelijöitä, kuluttajia ja pk-yrityksiä. |
6.2 |
EU:n tavoitteena on ajaa – monenvälisesti, kahdenvälisesti ja yksipuolisesti – kauppapoliittista visiota, jossa yhdistetään toisaalta perinteinen merkantilistinen lähestymistapa markkinoille pääsyyn (tullit ja muut rajoitukset) ja toisaalta kestävän kehityksen tavoitteet ilmastonmuutoksen torjumiseksi. |
6.3 |
EU:n kauppapolitiikka on vahvistanut kansalaisyhteiskunnan asemaa sekä neuvotteluvaiheessa että täytäntöönpanovaiheessa sisäisten neuvoa-antavien ryhmien työn ansiosta. ETSK kannattaa kaikkien sellaisten organisaatioiden ammattimaistamista, joiden avulla kansalaiset voivat vaikuttaa enemmän kauppasopimusten sisältöön ja valvoa tarkemmin, noudattavatko kauppakumppanit laadullisia sitoumuksia ja vaatimuksia. (26)
|
7. Julkiset hyödykkeet ja palvelut
7.1 |
Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20 mukaan ”jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne”. (28) Nämä palvelut eivät voi toimia vain yleisten kilpailu- ja markkinasääntöjen mukaan, vaan tarvitaan erityisiä sääntöjä, jotta kaikilla kansalaisilla olisi mahdollisuus saada kohtuulliseen hintaan näitä olennaisiksi katsottuja ja unionin yhteisiksi arvoiksi tunnustettuja palveluja (29).
|
8. Oikeudenmukainen verotus
8.1 |
EU:n veropolitiikassa on kaksi osa-aluetta: suora verotus, joka kuuluu yksinomaan jäsenvaltioiden toimialaan, ja välillinen verotus, joka kohdistuu tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja vapauteen tarjota palveluja sisämarkkinoilla. EU on silti asettanut eräitä suoraan verotukseen liittyviä yhdenmukaistettuja vaatimuksia yritys- ja henkilöverotusta varten, ja jäsenvaltiot ovat ryhtyneet yhteisiin toimenpiteisiin veronkierron ja kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi. EU:n tulee kuitenkin jatkaa sellaisen oikeudenmukaisen verojärjestelmän edistämistä, jossa yksityishenkilöt ja oikeushenkilöt maksavat tuloihinsa ja voittoihinsa suhteutettua veroa. Välillisen verotuksen alalla EU koordinoi ja sovittaa yhteen arvonlisäveroa (alv) ja valmisteveroja koskevaa lainsäädäntöä. Se varmistaa, ettei vaihtelu välillisten verojen kannoissa tai järjestelmät, jotka suosivat yrityksiä tietyissä maissa epäoikeudenmukaisesti muihin nähden, vääristä kilpailua sisämarkkinoilla. |
8.2 |
Avoimuuden puute, syrjintä, kilpailun vääristyminen ja haitalliset verokäytännöt kärjistävät taloudellista epätasa-arvoa ja vähentävät investointeja ja työpaikkoja, ja tämä johtaa yhteiskunnalliseen tyytymättömyyteen, epäluottamukseen ja demokratiavajeeseen. Tästä syystä oikeudenmukainen EU:n veropolitiikka olisi pantava täytäntöön noudattaen yleistä kestävän kehityksen strategiaa, ei ristiriidassa sen kanssa, jotta voidaan edistää taloudellista ja sosiaalista lähentymistä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kestävään kehitykseen tehtäviä investointeja.
|
9. Hallintotapa
9.1 |
Muutoksen ohjaaminen kohti kestävää kehitystä edellyttää uudenlaista hallintotapaa sekä uusia sääntöjä ja välineitä EU:n toimintapolitiikkoja määriteltäessä ja toteutettaessa. Kestävä kehitys edellyttää kokonaisvaltaista ja monialaista poliittista lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä haasteita käsitellään kokonaisuutena.
|
10. Kokonaisvaltainen lähestymistapa maahanmuuttopolitiikkaan
10.1 |
Keskustelussa kestäväpohjaisen Euroopan tulevaisuudesta ei voida sivuuttaa Euroopan suhtautumista muuttoliikkeeseen. Väestörakenteen kehitys osoittaa, että Eurooppa tarvitsee tulijoita ja heidän taitojaan, osaamistaan ja yrittäjyyspotentiaaliaan. Muuttoliikettä koskevia käsityksiä ja muuttoliikepolitiikkaa on muutettava kiireellisesti kolmansien maiden kanssa tehtävän tiiviimmän yhteistyön pohjalta, jotta aiheesta voidaan käydä järkiperäistä keskustelua tosiseikkojen pohjalta. Pakolaiset ja muuttajat olisi nähtävä mahdollisuutena eikä uhkana Euroopan taloudelliselle ja sosiaaliselle mallille. (37) Sitä varten tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa maahanmuuttoon sekä muuttoliikestrategia.
|
11. EU:n talousarvio
11.1 |
ETSK tunnustaa, että ohjelmilla, joihin komissio ehdottaa suurimpia menolisäyksiä vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä, on korkea eurooppalainen lisäarvo (t&k&i, Erasmus+). Komitea pitää kuitenkin kyseenalaisena sitä, että näiden lisäysten vuoksi tehdään mittavia leikkauksia Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), koheesiopolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan, jotta EU:n talousarviota saadaan pienennettyä siten, ettei se vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä enää ole nykyisen talousarvion tapaan 1,16 prosenttia vaan vain 1,11 prosenttia suhteessa EU-27:n bruttokansantuloon. |
11.2 |
ETSK pitää kyseenalaisina yhteisen maatalouspolitiikan maksusitoumusmäärärahoihin ehdotettuja leikkauksia. Leikkaukset estävät kestäväpohjaisen maaseudun kehittämismallin täytäntöönpanon, joka on YMP:n uusimman uudistuksen yleistavoite, sekä ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta hiljattain annettuun komission tiedonantoon sisältyvien muiden tavoitteiden saavuttamisen. |
11.3 |
Komission ehdotuksessa keskitytään valitettavasti liiaksi nykytilanteen säilyttämiseen. ETSK pitää valitettavana epäsuhtaa, joka vallitsee EU:n edessä olevien uusien haasteiden luonteen ja laajuuden ja EU:n tavoitteiden sekä toisaalta niiden saavuttamiseen käytettävissä olevien resurssien välillä. |
11.4 |
Kansalaisten epäluottamus kansallisia ja EU-tason demokraattisia instituutioita kohtaan on mahdollistanut sellaisten poliittisten liikkeiden nousun, jotka kyseenalaistavat EU:n demokraattiset arvot ja periaatteet. Tällaisia poliittisia liikkeitä kuuluu nykyisin muutamien EU:n jäsenvaltioiden hallituksiin.
|
12. Viestintä
12.1 |
Kunnianhimoisimmatkaan EU-tason poliittiset suunnitelmat ja ohjelmat eivät auta kaventamaan kuilua unionin ja sen kansalaisten välillä, jos niistä ei tiedoteta riittävästi. |
12.2 |
Epäsuhta EU-tason aloitteiden, toimien ja päätösten ja kansalaisten käsitysten välillä johtaa kierteeseen, jota kiihdyttävät tietämättömät tai väärää tietoa saaneet kansalaiset, ja tämän seurauksena populismi lisääntyy useimmissa jäsenvaltioissa. Samaan aikaan eräissä väestöryhmissä on alkanut ilmetä EU-vastaista ajattelua, joka vaarantaa Eurooppa-hankkeen jatkumisen. |
12.3 |
Tarvitaankin kiireellisesti kokonaisvaltainen kaikkien EU:n toimielinten yhteinen viestintästrategia, joka kattaa kaikki tasot, myös kansalaisyhteiskunnan toimijat, jotta voidaan torjua tätä tiedonpuutetta ja tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa viestintää. |
12.4 |
Tehokkaan viestintäpolitiikan tulee olla todellista vuoropuhelua tiedon jakajien ja tiedon vastaanottajien välillä, jotta lähestymistapa ei olisi ylhäältä alas suuntautuva. |
12.5 |
Sisältöön painottuva, uskottava ja kiinnostava viestintä EU-aiheista auttaa lisäämään tietoisuutta EU-asioista ja kiinnostusta niihin. |
12.6 |
ETSK, joka on silta EU:n ja sen kansalaisten välillä, voisi 350 jäsenensä kautta helpottaa tällaisen koordinoinnin toteuttamista. ETSK:n jäsenten moninaisuus on suuri etu pyrittäessä saamaan yhteys mahdollisimman moniin kansalaisiin kaikkialla Euroopassa. Erityisesti nuoriin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota.
|
Bryssel 20. maaliskuuta 2019.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
puheenjohtaja
Luca JAHIER
(1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla
(2) Tämän kestävän kasvun määritelmän lähde on Oxfordin yliopiston Environmental Change Institute -laitoksen tutkija Kate Raworth, joka on kehittänyt kasvutalouden vaihtoehdoksi täysin uudenlaisen ”donitsitaloustiede”-käsitteen ja uuden 2000-luvun kestäväpohjaisen talousmallin, joka voisi auttaa poistamaan eriarvoisuuden (https://www.kateraworth.com/doughnut/).
(3) Määritelmä perustuu Sten Thoren ja Ruzanna Tarverdyanin tutkimuksiin kestävästä kilpailukyvystä: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub
(4) ETSK:n lausunto aiheesta Kohti kestäväpohjaisempaa eurooppalaista tulevaisuutta, annettu 18. lokakuuta 2017 (EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44).
(5) Euroopan parlamentin päätöslauselma Uusfasistisen väkivallan lisääntyminen Euroopassa, annettu 25. lokakuuta 2018.
(6) ETSK:n lausunto aiheesta Kaupan ja investointien keskeinen rooli kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja täytäntöönpanossa, annettu 7. joulukuuta 2017 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27).
(7) ETSK:n lausunto aiheesta Kestävä kehitys: EU:n sisä- ja ulkopolitiikkojen kartoitus, annettu 21. syyskuuta 2016 (EUVL C 487, 28.12.2016, s. 41).
(8) ETSK:n lausunto aiheesta Periaatteet, menettelyt ja toimenpiteet Lissabonin sopimuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöön panemiseksi, annettu 14. marraskuuta 2012 (EUVL C 11, 15.1.2013, s. 8).
(9) ETSK:n lausunto aiheesta Eurooppalainen kansalaisaloite (tarkistus), annettu 13. heinäkuuta 2016 (EUVL C 389, 21.10.2016, s. 35).
(10) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelmasta vuosiksi 2016–2018
Eurochild Child Participation Strategy, 5. huhtikuuta 2017.
YK:n nuoriso-ohjelma Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners
(11) ETSK:n lausunto komission tiedonannosta EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet, annettu 18. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 142).
(12) ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan unionin toiminnan parantaminen hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, annettu 17. syyskuuta 2015 (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 183).
(13) ETSK:n päätöslauselma aiheesta Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta ja muu kehitys, annettu 5. heinäkuuta 2017 (EUVL C 345, 13.10.2017, s. 11).
(14) ILO Global Commission on the Future of Work – Work for a brighter future, 22. tammikuuta 2019.
(15) ETSK:n lausunto komission tiedonannosta Vuotuinen kasvuselvitys 2019: Maailmanlaajuinen epävarmuus vaatii vahvempaa Eurooppaa, annettu 20. helmikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
(16) Euroopan komission pohdinta-asiakirja Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä, 30. tammikuuta 2019.
(17) Maailman talousfoorumin The Global Risk Report 2019 – tiivistelmä.
(18) ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, annettu 25. tammikuuta 2017 (EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10).
(19) OECD:n raportti The economic consequences of Climate Change, 2. syyskuuta 2016.
(20) ETSK:n lausunto aiheesta Euroopan ilmastorahoitussopimus, annettu 17. lokakuuta 2018 ( EUVL C 62, 15.2.2019, s. 8 ).
(21) ETSK:n lausunto aiheesta Pariisin pöytäkirja – Suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen, annettu 2. heinäkuuta 2015 (EUVL C 383, 17.11.2015, s. 74).
(22) ETSK:n lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen, annettu 6. joulukuuta 2017 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18).
(23) ETSK:n lausunto aiheesta Kiertotalouspaketti, annettu 27. huhtikuuta 2016 (EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98).
(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens, 28. syyskuuta 2018.
(25) Komission tiedonanto Kaikkien kauppa, annettu 14. lokakuuta 2015.
(26) ETSK:n lausunto aiheesta Sisäisten neuvoa-antavien ryhmien rooli vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon seurannassa, annettu 23. tammikuuta 2019 (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 28).
(27) ETSK:n lausunto aiheesta WTO:n uudistaminen ja mukauttaminen maailmankaupan kehitykseen, annettu 23. tammikuuta 2019 (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15).
(28) Nämä palvelut, joita komissio kutsuu ”peruspalveluiksi” ja joista ei esitetä tyhjentävää luetteloa periaatteessa 20, kuuluvat ”yleishyödyllisiin palveluihin”, joihin sovelletaan julkisen palvelun velvoitteita. ”Peruspalvelun” käsitettä ei ole EU:n lainsäädännössä, jossa säädetään vain julkisista palveluista (liikenne) ja yleishyödyllisistä palveluista (taloudellisen edun mukaiset ja muut palvelut).
(29) ETSK laatii parhaillaan oma-aloitteista lausuntoa aiheesta Sosiaalisen pilarin täytäntöönpanon kehittäminen peruspalveluita edistämällä osana ETSK:n panosta Sibiun huippukokoukseen ja sen jälkeiseen toimintaan.
(30) ETSK:n lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+), annettu 17. lokakuuta 2018 (EUVL C 62, 15.2.2019, s 165).
(31) ETSK:n lausunto aiheesta Kilpailua ja kasvua edistävä verojärjestelmä, annettu 20. syyskuuta 2017 (EUVL C 434, 15.12.2017, s. 18).
(32) Ks. alaviite 31.
(33) ETSK:n lausunto aiheesta Yhteinen (yhdistetty) yhteisöveropohja, annettu 20. syyskuuta 2017 (EUVL C 434, 15.12.2017, s. 58).
(34) ETSK:n lausunto aiheesta Monikansallisten yritysten liikevoiton verotus digitaalitaloudessa, annettu 12. heinäkuuta 2018 (EUVL C 367, 10.10.2018, s. 73).
(35) Ks. alaviite 22.
(36) ETSK:n lausunto aiheesta Paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin (CLLD) pohjautuvan lähestymistavan edut yhdennetylle paikalliselle ja maaseudun kehittämiselle, annettu 7. joulukuuta 2017 (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 36).
(37) ETSK:n lausunto aiheesta Toteutumatta jäävän muuttoliikkeen ja kotoutumattomuuden kustannukset, annettu 12. joulukuuta 2018 (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 1).
(38) Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources on the Future financing of the EU, joulukuu 2016.
(39) ETSK:n lausunto aiheesta Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027, annettu 19. syyskuuta 2018 (EUVL C 440, 6.12.2018, s. 106).
LIITE
Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohta):
a) Kohta 1.5
Muutetaan seuraavasti:
Kestävällä kasvulla tarkoitetaan kasvua, joka ei perustu ainoastaan määrään vaan myös – ja itse asiassa enimmäkseen – laatuun. Tämä tarkoittaa seuraavia asioita: i) ei ympäristön tai työvoiman riistoa, ii) kunnolliset elinolot, iii) talouskasvun mittaaminen vuotuisten rahavirtojen lisäksi myös varallisuuden kertymisenä ja jakautumisena, iv) kaikkien ihmisten tarpeiden täyttäminen maapallon kantokyvyn rajoissa, v) sellaisten talousmallien kehittäminen, joissa kaikki voivat menestyä, riippumatta siitä, kasvaako talous vai ei, ja vi) suljettu tulovirta, joka kiertää kotitalouksien, yritysten, pankkien, hallinnon ja kaupan välillä ja joka toteutetaan sosiaalisesti ja ekologisesti. Energia, materiaalit, luonto, ihmisyhteiskunta, valta ja yhteinen omaisuus – nämä kaikki ovat asioita, jotka puuttuvat nykyisestä mallista. Hoivaajien – jotka ovat enimmäkseen naisia – tekemää palkatonta työtä ei oteta huomioon, vaikka mikään talousmalli ei voisi toimia ilman heitä. Kestävän kasvun konsepti viittaa kasvuun, jossa otetaan huomioon paitsi taloudelliset myös sosiaaliset ja ympäristönäkökohdat. Viime vuosina on esitetty erilaisia talousmalleja, esimerkiksi ”donitsitaloustiede”, jossa tavoitteena on täyttää kaikkien perustarpeet (jotka pohjautuvat kahteentoista sosiaaliseen perustaan) maapallon kantokyvyn rajoissa (joka on määritelty maapallon yhdeksän kriittisen kynnysarvon pohjalta). Vastaavasti on tehty ehdotuksia kasvun mittaamiseksi ”bkt:ta kattavammilla” indikaattoreilla.
Perustelu
Pyrkimyksenä on tehdä selväksi, että poistettava teksti ei ole kestävän kasvun yleisesti hyväksytty määritelmä, vaan koskee alaviitteessä mainittua Kate Raworthin esittämää talousmallia. Tekstissä ei itse asiassa edes selitetä tämän ”donitsimallin” keskeistä ajatusta, vaan siinä sekoitetaan keskenään asiaan liittyviä ennakkoehtoja, ominaisuuksia, seurauksia ja mittausnäkökohtia.
Äänestystulos:
Puolesta |
: |
75 |
Vastaan |
: |
132 |
Pidättyi äänestämästä |
: |
11 |
b) Kohta 1.6
Muutetaan seuraavasti:
Kestävä kilpailukyky tarkoittaa Kestävän kilpailukyvyn konsepti viittaa puolestaan mallia malliin, jossa taloudellinen menestys, ympäristöasiat ja sosiaalinen osallistavuus ovat tasapainossa. Tämä sisältyy esimerkiksi Maailman talousfoorumin (WEF) kestävän kehityksen huomioon ottavaan maailmanlaajuiseen kilpailukykyindeksiin Kestävän kehityksen huomioon ottavaan maailmanlaajuiseen kilpailukykyindeksiin tulee siis sisällyttää kaksi uutta ulottuvuutta: ympäristöasiat ja sosiaaliset näkökohdat.
Perustelu
Kestävän kehityksen huomioon ottavaan kilpailukykyindeksiin on nimenomaan sisällytetty ympäristö- ja sosiaaliasioihin liittyvät ulottuvuudet.
Äänestystulos:
Puolesta |
: |
64 |
Vastaan |
: |
147 |
Pidättyi äänestämästä |
: |
13 |
c) Ensimmäisen tietolaatikon toinen luetelmakohta (kohdan 1.14 jälkeen)
Muutetaan seuraavasti:
Kilpailukyky ja kestävä kehitys eivät ole vastakkaisia tavoitteita, kunhan sosiaaliset näkökohdat ja ympäristöasiat sisällytetään osaksi tuotteiden ja palveluiden markkina-arvon määrittämistä kilpailukyvyn määritelmää. Kilpailukykyä ei pidä määritellä pelkästään määrinä ja hintoina, vaan mieluiten ottaen huomioon myös eurooppalaiset arvot, laadun ja kestävän kehityksen.
Perustelu
Määritelmät eivät vaikuta kilpailukykyyn markkinoilla.
Äänestystulos:
Puolesta |
: |
66 |
Vastaan |
: |
148 |
Pidättyi äänestämästä |
: |
9 |
d) Ensimmäisen tietolaatikon viides luetelmakohta (kohdan 1.14 jälkeen)
Muutetaan seuraavasti:
Eurooppalaisten yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja koko kansalaisyhteiskunnan täytyy tehdä oma osansa ja kantaa vastuunsa: niiden tulee näyttää muulle maailmalle mallia kestävyyden suhteen tilanteessa, jossa eurooppalaisen järjestelmän kilpailukyky ja taloudellinen kestävyys määritellään uudelleen ainoan maapallomme kantokyvyn rajoja kunnioittaen.
Perustelu
Kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden on täytettävä roolinsa ja vastuunsa. Tämä pitää paikkansa määritelmistä riippumatta.
Äänestystulos:
Puolesta |
: |
56 |
Vastaan |
: |
138 |
Pidättyi äänestämästä |
: |
9 |