30.4.2021 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 158/102 |
P8_TA(2019)0383
OLAFin tutkimukset ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävä yhteistyö ***I
Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. huhtikuuta 2019 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja OLAFin tutkimusten vaikuttavuuden osalta (COM(2018)0338 – C8-0214/2018 – 2018/0170(COD))
(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)
(2021/C 158/32)
Euroopan parlamentti, joka
— |
ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0338), |
— |
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 325 artiklan sekä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0214/2018), |
— |
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
— |
ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 8/2018 (1), |
— |
ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
— |
ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0179/2019), |
1. |
vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
2. |
pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
3. |
kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
(1) ETT:n lausunto nro 8/2018.
P8_TC1-COD(2018)0170
Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. huhtikuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) …/… antamiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja OLAFin tutkimusten vaikuttavuuden osalta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 325 artiklan, yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan kanssa,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (3) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (4) hyväksymisen myötä unioni on vahvistanut merkittävästi sen taloudellisten etujen suojaamiseksi rikosoikeudellisin keinoin käytettäviä keinoja koskevaa yhdenmukaistettua lainsäädäntökehystä . Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) saa on yksi keskeisistä painopisteistä rikosoikeuden ja petostentorjuntapolitiikan alalla, ja sillä on valtuudet toteuttaa osallistuvissa jäsenvaltioissa rikostutkintaa ja syytteeseenpanotoimia, jotka liittyvät unionin talousarvioon vaikuttaviin rikoksiin direktiivissä (EU) 2017/1371 määritellyn mukaisesti. [tark. 1] |
(2) |
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ”virasto”, suorittaa hallinnollisiin sääntöjenvastaisuuksiin sekä rikolliseen käyttäytymiseen liittyviä hallinnollisia tutkimuksia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi . Se voi tutkimustensa päätteeksi antaa kansallisille syyttäjäviranomaisille oikeudellisia suosituksia, jotta jäsenvaltioissa voidaan toteuttaa syytteeseenpanotoimia. Tulevaisuudessa virasto ilmoittaa rikosepäilyistä EPPOlle siihen osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tekee yhteistyötä sen kanssa tutkimustensa yhteydessä. [tark. 2] |
(3) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (5) olisi näin ollen muutettava ja mukautettava vastaavasti asetuksen (EU) 2017/1939 hyväksymisen myötä. EPPOn ja viraston yhteistyötä koskevat asetuksen (EU) 2017/1939 säännökset olisi otettava huomioon ja niitä olisi täydennettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 säännöissä, jotta varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojan mahdollisimman korkea taso hyödyntämällä näiden virastojen välisiä synergioita. Tämä merkitsee tiivistä yhteistyötä, tiedonvaihtoa, täydentävyyttä ja päällekkäisyyksien välttämistä koskevien periaatteiden noudattamista. [tark. 3] |
(4) |
Viraston ja EPPOn olisi unionin talousarvion koskemattomuuden säilyttämistä koskevan yhteisen tavoitteensa vuoksi luotava ja säilytettävä tiivis suhde, joka perustuu vilpittömälle yhteistyölle ja jonka tarkoituksena on varmistaa kahden elimen toimeksiantojen täydentävyys ja toiminnan koordinointi, erityisesti kun otetaan huomioon tiiviimmän yhteistyön soveltamisala EPPOn perustamisen yhteydessä. Suhteella olisi edistettävä sitä, että kaikkia keinoja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi käytetään ja tarpeetonta päällekkäistä työtä vältetään. |
(5) |
Asetuksessa (EU) 2017/1939 edellytetään, että virasto sekä unionin toimielimet, elimet, laitokset ja virastot sekä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ilmoittavat ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle epäillystä rikollisesta toiminnasta, jonka osalta se voisi käyttää toimivaltaansa. Koska viraston tehtävänä on suorittaa hallinnollisia tutkimuksia petoksista, lahjonnasta ja mistä tahansa muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta, sillä on parhaat mahdolliset edellytykset ja välineet toimia EPPOn luonnollisena kumppanina ja ensisijaisena tietolähteenä. [tark. 4] |
(6) |
Tekijät, jotka viittaavat mahdolliseen EPPOn toimivaltaan kuuluvaan rikolliseen toimintaan, voivat käytännössä esiintyä viraston saamissa alkuperäisissä väitteissä, tai ne voivat syntyä vasta viraston hallinnollista sääntöjenvastaisuutta koskevan epäilyn perusteella aloittaman hallinnollisen tutkimuksen aikana. Täyttääkseen EPPOlle ilmoittamista koskevan velvollisuutensa viraston on näin ollen ilmoitettava rikollisesta toiminnasta missä tahansa vaiheessa ennen tutkimuksia tai niiden aikana. |
(7) |
Asetuksessa (EU) 2017/1939 täsmennetään osatekijät, jotka ilmoitusten on vähintään sisällettävä. Virasto voi joutua suorittamaan väitteiden alustavan arvioinnin näiden osatekijöiden varmistamiseksi ja keräämään tarvittavat tiedot. Sen olisi toteutettava arviointi ripeästi ja sellaisin keinoin, jotka eivät vaaranna mahdollista tulevaa rikostutkintaa. Arvioinnin päätteeksi sen olisi ilmoitettava EPPOlle tämän toimivaltaan kuuluvista havaituista rikosepäilyistä. |
(8) |
Unionin toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen olisi voitava hyödyntää viraston asiantuntemusta niin, että virasto arvioisi alustavasti niille ilmoitetut väitteet. |
(9) |
Asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan virasto ei periaatteessa saisi aloittaa hallinnollista tutkimusta, joka on rinnakkainen EPPOssa toteutettavan, samoja tosiseikkoja koskevan tutkinnan kanssa. Joissakin tapauksissa unionin taloudellisten etujen suojaaminen voi kuitenkin edellyttää, että virasto suorittaa täydentävän hallinnollisen tutkimuksen ennen EPPOn aloittaman rikosoikeudellisen menettelyn päättämistä sen selvittämiseksi, ovatko turvaamistoimenpiteet tarpeen tai olisiko toteutettava taloudellisia, kurinpidollisia tai hallinnollisia toimia. Tutkimusten täydentäminen voi olla asianmukaista muun muassa silloin, kun on perittävä takaisin unionin talousarvioon summia, joihin sovelletaan vanhentumisaikaa, kun asianomaiset summat ovat hyvin suuria tai kun on tarpeen välttää lisäkustannuksia riskitilanteissa hallinnollisten toimenpiteiden avulla. |
(10) |
Asetuksessa (EU) 2017/1939 säädetään, että EPPO voi pyytää virastoa suorittamaan tällaisia täydentäviä tutkimuksia. Sellaisissa tapauksissa, joissa EPPO ei pyydä täydentäviä tutkimuksia, viraston olisi tietyin edellytyksin ja EPPOa kuultuaan myös voitava tehdä aloite niiden suorittamiseen. EPPOlla olisi etenkin oltava mahdollisuus vastustaa viraston tutkimuksen aloittamista tai jatkamista taikka sen tutkimukseen liittyvien tiettyjen toimien suorittamista. Vastustuksen syyn olisi perustuttava tarpeeseen suojata EPPOn tutkinnan tuloksellisuus ja oltava tähän tavoitteeseen nähden oikeasuhteinen. Viraston olisi pidättäydyttävä toteuttamasta toimia, joita EPPO on vastustanut. Jos EPPO ei vastusta hyväksyy pyynnön, viraston tutkimusta, tutkimus olisi suoritettava tiiviissä yhteistyössä EPPOn kanssa. [tark. 6] |
(11) |
Viraston on aktiivisesti tuettava EPPOa tämän tutkinnoissa. EPPO voi tältä osin pyytää virastoa tukemaan tai täydentämään sen rikostutkintaa tämän asetuksen mukaisten valtuuksien nojalla. Tällaisissa tapauksissa viraston olisi suoritettava nämä toimet valtuuksiensa rajoissa ja tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. |
(12) |
Jotta koordinointi , yhteistyö ja avoimuus viraston ja EPPOn välillä olisi tehokasta, niiden olisi vaihdettava tietoja keskenään jatkuvasti. Tietojenvaihto ennen kuin virastot aloittavat tutkimuksensa on erityisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa toimien asianmukainen koordinointi , taata täydentävyys ja välttää päällekkäisyydet . Tätä varten viraston ja EPPOn olisi hyödynnettävä asianhallintajärjestelmiensä osuma / ei osumaa -toimintoja . Viraston ja EPPOn olisi täsmennettävä työjärjestelyissään tietojenvaihdon toteutustavat ja edellytykset. [tark. 7] |
(13) |
Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (6) soveltamista koskevasta arvioinnista 2 päivänä lokakuuta 2017 annetussa komission kertomuksessa todettiin, että lainsäädäntökehykseen vuonna 2013 tehdyt muutokset ovat johtaneet selkeisiin parannuksiin, jotka koskevat tutkimusten suorittamista, yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia. Arviointi toi samalla esiin joitakin puutteita, jotka vaikuttavat tutkimusten tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen. |
(14) |
On tarpeen käsitellä komission arvioinnin yksiselitteiset tulokset muuttamalla asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013. Nämä ovat olennaisia lyhyen aikavälin muutoksia, joilla vahvistetaan viraston tutkimusten kehystä siten, että voidaan säilyttää vahva ja täysin toimiva virasto, joka täydentää EPPOn rikosoikeudellista lähestymistapaa hallinnollisilla tutkimuksilla. Muutoksilla ei muuteta toimeksiantoa tai valtuuksia. Ne koskevat pääasiassa alueita, joilla nykyisen asetuksen epäselvyys haittaa viraston tutkimusten tehokasta suorittamista, kuten paikan päällä tehtävien tarkastusten suorittamista, mahdollisuutta saada tilitietoja tai viraston laatimien tapausraporttien hyväksyttävyyttä todisteiksi. Komission olisi toimitettava uusi, kattava ehdotus viimeistään kahden vuoden kuluessa sekä EPPOn että viraston ja niiden yhteistyön arvioimisesta. [tark. 8] |
(15) |
Muutokset eivät vaikuta tutkimusten yhteydessä sovellettaviin prosessuaalisiin takeisiin. Viraston on sovellettava asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja prosessuaalisia takeita. Tässä kehyksessä edellytetään, että virasto suorittaa tutkimuksensa objektiivisesti, puolueettomasti ja luottamuksellisesti etsien todisteita asianomaisen henkilön puolesta ja häntä vastaan ja toteuttaa tutkintatoimia kirjallisen valtuutuksen perusteella oikeudellisen tarkastuksen jälkeen. Viraston on varmistettava, että sen tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia kunnioitetaan, mukaan lukien syyttömyysolettama ja oikeus olla saattamatta itseään syytteen vaaraan. Asianomaisilla henkilöillä on kuulemisen yhteydessä muun muassa oikeus itse valitsemaansa avustajaan, oikeus hyväksyä kuulemisesta laadittu pöytäkirja ja oikeus käyttää mitä tahansa unionin virallista kieltä. Heillä on myös oikeus esittää huomautuksia tapausta koskevista tosiseikoista ennen päätelmien tekoa. |
(16) |
Virasto suorittaa tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä, minkä vuoksi se pääsee talouden toimijoiden tiloihin ja asiakirjoihin, kun se tutkii unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa epäiltyä petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tarkastukset ja todentamiset suoritetaan tämän asetuksen ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti, ja joissakin tapauksissa näiden valtuuksien käyttöön sovelletaan kyseisten asetusten mukaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä edellytyksiä. Komission arvioinnissa todettiin, että kansallisen lainsäädännön soveltamisen laajuutta ei ole aina täsmennetty, mikä haittaa viraston tutkimustoimien tehokkuutta. |
(17) |
Näin ollen on asianmukaista selventää, missä tapauksissa viraston tutkimuksiin olisi sovellettava kansallisia lakeja, muuttamatta kuitenkaan viraston valtuuksia tai sitä, miten asetusta sovelletaan suhteessa jäsenvaltioihin. Tämä selvennys vastaa unionin yleisen tuomioistuimen äskettäistä tuomiota asiassa T-48/16 Sigma Orionis SA v. Euroopan komissio. |
(18) |
Viraston suorittamiin paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin, asianomaisten talouden toimijoiden niihin suostuessa, olisi sovellettava ainoastaan unionin lainsäädäntöä. Tämän ansiosta se voi käyttää tutkintavaltuuksiaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja siten edistää unionin taloudellisten etujen mahdollisimman korkeatasoista suojaa kaikkialla unionissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 325 artiklan mukaisesti. |
(19) |
Tilanteissa, joissa viraston on tukeuduttava kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin, erityisesti kun talouden toimija vastustaa paikan päällä tehtävää tarkastusta ja todentamista, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että viraston toiminta on tehokasta, ja tarjottava tarvittavaa tukea kansallisen prosessioikeuden asianomaisten sääntöjen mukaisesti. |
(20) |
Asetuksella (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi otettava käyttöön talouden toimijoiden velvollisuus tehdä yhteistyötä viraston kanssa. Tämä on sen asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistetun talouden toimijoita koskevan velvollisuuden mukainen, jonka mukaan niiden on sallittava pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia varten, sekä sen varainhoitoasetuksen 129 artiklassa (8) vahvistetun velvollisuuden mukainen, jonka mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myös viraston tutkimusten yhteydessä. |
(21) |
Yhteistyövelvoitteen myötä viraston olisi voitava vaatia talouden toimijoita, jotka ovat saattaneet olla osallisina tutkittavassa asiassa tai joilla saattaa olla merkityksellisiä tietoja, toimittamaan asiaankuuluvat tiedot. Talouden toimijat eivät tällaisia pyyntöjä noudattaessaan ole velvollisia myöntämään, että ne ovat syyllistyneet laittomaan toimintaan, mutta ne ovat kuitenkin velvollisia vastaamaan asiakysymyksiin ja toimittamaan asiakirjoja, vaikka tällaisia tietoja saatetaan käyttää niitä tai toista toimijaa vastaan sen toteamiseksi, että rikos on tapahtunut. |
(22) |
Talouden toimijoilla olisi oltava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa tarkastus tehdään, ja niillä olisi oltava oikeus itse valitsemaansa avustajaan, mukaan lukien ulkopuoliseen lainopilliseen neuvonantajaan, paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten aikana. Lainopillisen neuvonantajan läsnäolon ei kuitenkaan tulisi olla oikeudellinen edellytys paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten pätevyydelle. Virastolla olisi oltava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten vaikuttavuuden varmistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon todistusaineiston häviämisen vaara, pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin, ilman että sen on odotettava, että toimija pyytää neuvoja lainopilliselta neuvonantajaltaan. Sen olisi hyväksyttävä ainoastaan lyhyt, kohtuullinen viive odotettaessa lainopillisen neuvonantajan vastausta ennen tarkastuksen aloitusta. Tällaiset viiveet on rajoitettava mahdollisimman lyhyiksi. |
(23) |
Viraston on läpinäkyvyyden varmistamiseksi annettava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä asiaankuuluvaa tietoa talouden toimijoille niitä koskevasta yhteistyötyövelvoitteesta ja siitä kieltäytymisen seurauksista sekä tarkastukseen sovellettavasta menettelystä, asianmukaiset prosessuaaliset takeet mukaan luettuina. |
(24) |
Virastolla on sisäisten, ja tarvittaessa ulkoisten, tutkimusten yhteydessä pääsy toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin. Kuten komission arvioinnissa ehdotettiin, on tarpeen selventää sitä, että tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi tiedot olisi saatava käytettäviksi riippumatta siitä, millaiselle minkä tyyppiselle välineelle ne on tallennettu. [tark. 9] |
(25) |
Jotta viraston tutkimusten kehys olisi entistä yhtenäisempi, sisäisiin ja ulkoisiin tutkimuksiin sovellettavia sääntöjä olisi yhdenmukaistettava edelleen, niin että voidaan puuttua tiettyihin komission arvioinnissa havaittuihin epäjohdonmukaisuuksiin, kun erilaiset säännöt eivät ole perusteltuja. Tämän vuoksi olisi määrättävä esimerkiksi, että ulkoisesta tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset voidaan lähettää toimielimelle, elimelle, laitokselle tai virastolle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia, niin kuin on asian laita sisäisten tutkimusten yhteydessä. Viraston olisi toimeksiantonsa niin salliessa tuettava asianomaista toimielintä, elintä, laitosta tai virastoa suositusten jatkotoimissa. Viraston olisi sen ja toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen välisen yhteistyön varmistamiseksi ilmoitettava tarvittaessa asianomaiselle unionin toimielimelle, elimelle, laitokselle tai virastolle (esim. silloin, kun nämä olivat alustavien tietojen lähde), että se on päättänyt olla aloittamatta ulkoista tutkimusta. |
(26) |
Virastolla olisi oltava käytettävissään tarvittavat välineet rahan liikkeiden seuraamiseen, jotta se voi selvittää moniin petoksiin liittyvät tyypilliset toimintatavat. Nyt sen on mahdollista saada tutkimustoimintansa kannalta oleellisia luottolaitosten hallussa olevia pankkitietoja useissa jäsenvaltioissa tekemällä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja hyödyntämällä niiden tarjoamaa apua. Jotta voidaan varmistaa tehokas lähestymistapa koko unionissa, asetuksessa olisi määritettävä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten velvollisuus antaa virastolle pankki- ja maksutilitietoja osana niiden yleistä velvollisuutta avustaa sitä. Tämä yhteistyö olisi pääsääntöisesti toteutettava jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskusten välityksellä. Kansallisten viranomaisten olisi virastoa avustaessaan noudatettava asianomaisen jäsenvaltion kansallisen prosessioikeuden säännöksiä. |
(26 a) |
Jotta huomioidaan prosessuaalisten oikeuksien ja takeiden suojelu ja kunnioittaminen, viraston olisi perustettava sisäinen toiminto prosessuaalisten takeiden valvojan muodossa ja osoitettava riittävät resurssit hänen käyttöönsä. Prosessuaalisten takeiden valvojalla olisi oltava pääsy kaikkiin tietoihin, joita hän tarvitsee tehtävänsä suorittamiseksi. [tark. 10] |
(26 b) |
Tällä asetuksella olisi perustettava virastolle valitusmekanismi yhteistyössä prosessuaalisten takeiden valvojan kanssa, jotta voidaan taata, että prosessuaalisia oikeuksia ja takeita kunnioitetaan kaikessa viraston toiminnassa. Mekanismin olisi oltava hallinnollinen mekanismi, jossa prosessuaalisten takeiden valvoja olisi vastuussa virastolle osoitettujen valitusten käsittelystä tavalla, joka kunnioittaa oikeutta hyvään hallintoon. Mekanismin olisi oltava tehokas ja sillä olisi varmistettava, että valitusten johdosta toteutetaan asianmukaisia jatkotoimia. Viraston olisi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi raportoitava valitusmekanismista vuosikertomuksessaan. Sen olisi käsiteltävä erityisesti vastaanottamiensa valitusten määrää, prosessuaalisten oikeuksien ja takeiden loukkausten tyyppejä, kyseessä olleita toimintoja sekä mahdollisuuksien mukaan viraston toteuttamia jatkotoimia. [tark. 11] |
(27) |
Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi on olennaista, että virasto lähettää ajoissa tiedot turvaamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Jotta voidaan varmistaa tiivis yhteistyö tältä osin viraston ja toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen välillä, on aiheellista, että viimeksi mainituilla on mahdollisuus pyytää virastolta neuvoja milloin tahansa päätettäessä soveltuvista turvaamistoimenpiteistä, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi. |
(28) |
Viraston laatimat kertomukset ovat nyt sallittua todistusaineistoa hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset. Komission arvioinnissa havaittiin, että joissakin jäsenvaltioissa tämä sääntö ei varmista riittävällä tavalla viraston toiminnan tehokkuutta. Jotta viraston tehokkuutta ja kertomusten johdonmukaista käyttöä voitaisiin lisätä, asetuksessa olisi säädettävä, että ne ovat hyväksyttäviä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä muissa kuin rikosoikeudellisissa oikeudenkäynneissä sekä jäsenvaltioiden hallinnollisissa menettelyissä. Sääntöä, joka koskee vastaavuutta kansallisten hallinnollisten tarkastajien kertomusten kanssa, olisi edelleen sovellettava kansallisissa rikosoikeudellisissa menettelyissä. Asetuksessa olisi säädettävä myös viraston kertomusten hyväksyttävyydestä hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä unionin tasolla. |
(29) |
Viraston toimeksiantoon sisältyy arvonlisäveroon perustuvista omista varoista peräisin olevien unionin talousarvion tulojen suojaaminen. Viraston olisi voitava tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintoja toteuttamalla tutkimuksia toimeksiantonsa mukaisesti, koordinoimalla kansallisia toimivaltaisia viranomaisia monimutkaisissa rajatylittävissä tapauksissa ja tukemalla ja avustamalla jäsenvaltioita ja EPPOa. Viraston olisi näin ollen voitava vaihtaa tietoja neuvoston asetuksella (EU) N:o 904/2010 (9) perustetun Eurofisc-verkoston kautta , ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (10) säännökset, edistääkseen ja helpottaakseen yhteistyötä alv-petosten torjunnassa. [tark. 12] |
(30) |
Jäsenvaltioiden petostentorjunnan koordinointiyksiköt otettiin käyttöön asetuksella (EU, Euratom) N:o 883/2013 tehtävänään edistää viraston ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Arvioinnissa todettiin, että ne ovat vaikuttaneet myönteisesti viraston työhön. Lisäksi siinä havaittiin, että niiden roolia on selkeytettävä edelleen, jotta virasto saa tarvitsemaansa apua sen varmistamiseksi, että sen tutkimukset ovat tuloksellisia, samalla kun yksiköiden organisaatio ja valtuudet jätetään kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Petostentorjunnan koordinointiyksiköiden olisi voitava tarjota, hankkia tai koordinoida apua, jota virasto tarvitsee tehtäviensä tehokkaaseen suorittamiseen ennen ulkoista tai sisäistä tutkimusta, niiden aikana tai niiden päättyessä. |
(31) |
Viraston tehtävänä on avustaa jäsenvaltioita, jotta voidaan koordinoida niiden toimia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Tämä on keskeinen osa sen toimeksiantoa tukea jäsenvaltioiden rajatylittävää yhteistyötä. Olisi säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöistä viraston koordinointitoimien ja sen asiaan liittyvän jäsenvaltioiden viranomaisten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemän yhteistyön helpottamiseksi. Säännöt eivät saisi rajoittaa viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä, erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 515/97 (11). |
(32) |
Lisäksi viraston olisi voitava pyytää apua petostentorjunnan koordinointiyksiköiltä koordinointitoimien yhteydessä ja koordinointiyksikköjen olisi voitava tehdä keskenään yhteistyötä petostentorjuntaan liittyvien yhteistyömekanismien vahvistamiseksi edelleen. |
(32 a) |
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi annettava viraston henkilöstöön kuuluville tehtävien suorittamista varten tarvittava apu. Kun virasto antaa oikeudellisia suosituksia jäsenvaltion kansallisille syyttäjäviranomaisille eikä jatkotoimia toteuteta, jäsenvaltion olisi perusteltava päätöksensä virastolle. Viraston olisi laadittava kerran vuodessa kertomus, jossa tehdään selkoa jäsenvaltioiden antamasta avusta ja oikeudellisten suositusten perusteella toteutetuista jatkotoimista. [tark. 13] |
(32 b) |
Täydentääkseen tässä asetuksessa säädettyjä tutkimusten menettelysääntöjä viraston olisi laadittava tutkimuksia koskevat menettelysäännöt, joita viraston henkilöstön on noudatettava. Tätä varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tällaisten menettelysääntöjen vahvistamista, rajoittamatta kuitenkaan viraston riippumattomuutta sen käyttäessä toimivaltaansa. Delegoiduilla säädöksillä olisi säädettävä erityisesti käytännöistä, joita noudatetaan viraston toimeksiannon ja sääntöjen täytäntöönpanossa; yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat tutkimusmenettelyjä sekä sallittuja tutkimustoimia; asianomaisten henkilöiden laillisista oikeuksista; prosessuaalisista takeista; säännöksistä, jotka liittyvät tietosuojaan ja tietojen luovuttamiseen sekä asiakirjoihin tutustumiseen; oikeudellista tarkastusta koskevista säännöksistä ja kaikkien asianomaisten henkilöiden käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista; sekä suhteista EPPOon. On erityisen tärkeää, että virasto asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. [tark. 14] |
32 c) |
Komission olisi arvioitava viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä tämän asetuksen soveltamista ja erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuutta ja vaikuttavuutta. [tark. 15] |
(33) |
Jäsenvaltiot eivät voi riittävän hyvin saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin taloudellisten etujen suojan vahvistaminen mukauttamalla viraston toimintaa EPPOn perustamisen huomioon ottamiseksi ja lisäämällä viraston tutkimusten vaikuttavuutta. Tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla hyväksymällä näiden virastojen välistä suhdetta koskevia sääntöjä ja parantamalla viraston tutkimusten vaikuttavuutta koko unionissa. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjunnan tehostamiseksi. |
(34) |
Tämä asetus ei millään tavoin muuta jäsenvaltioiden toimivaltaa tai velvollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumiseksi. |
(35) |
Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (12) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon … päivänä …kuuta … (13). |
(36) |
Asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 seuraavasti:
-1) |
Korvataan 1 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. Jotta voidaan tehostaa petosten, lahjonnan ja Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä asiayhteyden mukaan yhteisesti ’unioni’, taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan tai sääntöjenvastaisuuden torjuntaa, olisi päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston, jäljempänä ’virasto’, käytettävä komissiolle kuuluvia tutkintavaltuuksia, jotka sille on annettu seuraavilla:” [tark. 16] |
-1 a) |
korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Virasto avustaa jäsenvaltioita komission tuella tiiviin ja säännöllisen yhteistyön järjestämisessä niiden toimivaltaisten viranomaisten kesken, jotta voidaan sovittaa yhteen niiden toimia, joiden tarkoituksena on suojata unionin taloudellisia etuja petoksilta. Virasto osallistuu petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan tai sääntöjenvastaisuuden ehkäisy- ja torjuntakeinojen suunnitteluun ja kehittämiseen. Virasto edistää ja sovittaa yhteen unionin taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvän operationaalisen kokemuksen ja parhaiden menettelytapojen jakamista jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken sekä tukee jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toteuttamia yhteisiä petostentorjuntatoimia.” [tark. 17] |
-1 b) |
korvataan 1 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:
|
-1 c) |
lisätään 1 artiklan 3 kohtaan d a alakohta seuraavasti:
|
-1 d) |
korvataan 1 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”4. Virasto tekee hallinnollisia tutkimuksia perussopimuksilla tai niiden nojalla perustetuissa toimielimissä, elimissä ja laitoksissa, jäljempänä ’toimielimet, elimet ja laitokset’, petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan tai sääntöjenvastaisuuden torjumiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 d artiklan soveltamista. Siinä tarkoituksessa se tutkii virkatehtävien hoitamiseen liittyviä vakavia tapauksia, joissa unionin virkamiehet tai sen muuhun henkilöstöön kuuluvat ovat laiminlyöneet velvollisuutensa tavalla, joka voi johtaa kurinpidolliseen tai tapauksen mukaan rikosoikeudelliseen menettelyyn, ja vastaavia velvollisuuksien laiminlyöntejä, joihin ovat syyllistyneet sellainen toimielimen tai elimen jäsen, laitoksen päällikkö taikka toimielimen, elimen tai laitoksen sellainen työntekijä, johon ei sovelleta henkilöstösääntöjä, jäljempänä yhteisesti ’virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat, toimielimen tai elimen jäsenet, toimiston tai viraston päälliköt taikka sen työntekijät’.” [tark. 20] |
1) |
Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti: ”4 a. Virasto luo läheisen suhteen tiiviimmästä yhteistyöstä annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2017/1939 (14) perustetun Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kanssa ja ylläpitää tätä suhdetta. Suhteen on perustuttava keskinäiseen yhteistyöhön , täydentävyyteen, päällekkäisyyksien välttämiseen ja tiedonvaihtoon. Sen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että kaikkia käytettävissä olevia keinoja käytetään, jotta unionin taloudellisia etuja suojataan viraston ja EPPOn toimeksiantojen keskinäisellä täydentävyydellä ja viraston EPPOlle tarjoamalla tuella. [tark. 21] Viraston ja EPPOn välistä yhteistyötä säännellään 12 c – 12 f artiklassa.” |
1 a) |
korvataan 1 artiklan 5 kohta seuraavasti: ”5. Tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä unionin toimielimet, elimet tai laitokset voivat sopia viraston kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Hallinnolliset järjestelyt voivat koskea erityisesti tietojen toimittamista, tutkimusten toteuttamista ja niiden jatkotoimia .” [tark. 22] |
1 b) |
korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2) ’väärinkäytöksellä’ tarkoitetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyä väärinkäytöstä, mukaan lukien arvonlisäverosta peräisin oleviin tuloihin vaikuttavat rikkomukset ;” [tark. 23] |
1 c) |
korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3) ’petoksella, lahjonnalla tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavalla muulla laittomalla toiminnalla tai sääntöjenvastaisuudella’ tarkoitetaan asiaankuuluvissa unionin säädöksissä sellaiseksi määriteltyä toimintaa;” [tark. 24] |
2) |
Korvataan 2 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”4) ’hallinnollisilla tutkimuksilla’, jäljempänä ’tutkimukset’, tarkoitetaan kaikenlaisia tarkastuksia, todentamisia ja muita viraston 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa sen osoittamiseksi, että tutkimuksen kohteena oleva toiminta on luonteeltaan sääntöjenvastaista; nämä tutkimukset eivät vaikuta EPPOn tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuksiin aloittaa rikosoikeudellisia menettelyjä.” |
2 a) |
korvataan 2 artiklan 5 kohta seuraavasti: ”5) ’asianomaisella henkilöllä’ tarkoitetaan henkilöä tai talouden toimijaa, jonka epäillään syyllistyneen petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan tai sääntöjenvastaisuuteen ja joka siksi on viraston tutkimuksen kohteena;” [tark. 25] |
2 b) |
lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti: ”7 a) ’toimielimen jäsenellä’ tarkoitetaan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin jäsentä, Eurooppa-neuvoston jäsentä, jäsenvaltion ministeritason edustajaa neuvostossa, Euroopan komission jäsentä, Euroopan unionin tuomioistuimen jäsentä, Euroopan keskuspankin neuvoston jäsentä tai tilintarkastustuomioistuimen jäsentä.” [tark. 26] |
2 c) |
lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti: ”7 b) ’samoilla tosiseikoilla’ tarkoitetaan sitä, että olennaiset tosiseikat ovat samat, ja olennaiset tosiseikat viittaavat siihen, että on olemassa joukko konkreettisia olosuhteita, jotka liittyvät erottamattomasti yhteen ja jotka voivat kokonaisuutena käsittää viraston tai EPPOn toimivaltaan kuuluvan rikkomuksen tutkinnan osatekijät.” [tark. 27] |
3) |
Korvataan 3 artikla seuraavasti: ”3 artikla Ulkoiset tutkimukset Jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset [tark. 28] 1. Asetuksen 1 artiklassa ja 2 artiklan 1 ja 3 alakohdassa määritellyssä laajuudessa virasto suorittaa tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa. [tark. 29] 2. Paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset suoritetaan tämän asetuksen mukaisesti ja, siltä osin kuin asia ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. 3. Talouden toimijoiden on tehtävä yhteistyötä viraston kanssa sen tutkimusten yhteydessä. Virasto voi pyytää talouden toimijoilta suullisia tietoja, myös kuulusteluin, sekä kirjallisia tietoja ja kirjallisia tietoja 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti . [tark. 30] 4. Virasto tekee tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä esitettyään kirjallisen valtuutuksen tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/1996 6 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti. Se ilmoittaa asianomaiselle talouden toimijalle tarkastukseen sovellettavasta menettelystä, mukaan lukien sovellettavat prosessuaaliset takeet, sekä asianomaisen talouden toimijan yhteistyövelvoitteesta. 5. Viraston on näitä valtuuksia käyttäessään noudatettava tässä asetuksessa ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä prosessuaalisia takeita. Asianomaisella talouden toimijalla on paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana oikeus olla antamatta omaa syyllisyyttä tukevia lausuntoja sekä oikeus itse valitsemaansa avustajaan. Talouden toimijalle on annettava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa toimija sijaitsee, tämän antaessa lausuntoa paikan päällä tehtävän tarkastuksen aikana. Itse valittavaa avustajaa koskevan oikeuden käyttäminen ei saa estää viraston pääsyä talouden toimijan toimitiloihin, eikä se saa perusteettomasti viivästyttää tarkastuksen aloitusta. 6. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viraston pyynnöstä annettava ilman aiheetonta viivytystä sen työntekijöille apu, jonka he tarvitsevat suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa valtuutuksessa esitetyn mukaisesti. [tark. 31] Asianomaisen jäsenvaltion on huolehdittava asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti siitä, että viraston henkilökunnalla on pääsy kaikkiin tietoihin ja , asiakirjoihin, ja dataan jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan ja ovat välttämättömiä, jotta paikan päällä tehtävä tarkastus tai todentaminen voidaan suorittaa tosiasiallisesti ja tehokkaasti, ja että he voivat ottaa haltuunsa asiakirjoja tai tietoja sen varmistamiseksi, etteivät ne katoa. Jos yksityisomistuksessa olevia laitteita käytetään työtarkoituksiin, viraston on tutkittava nämä laitteet, jos virastolla on perusteltua aihetta epäillä, että niiden sisältö voi olla tutkimuksen kannalta merkityksellistä. [tark. 32] 7. Kun talouden toimija suostuu tämän asetuksen nojalla hyväksyttyyn paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 2 artiklan 4 kohtaa ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 6 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 7 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, sikäli kuin nämä säännökset edellyttävät kansallisen lainsäädännön noudattamista ja saattavat rajoittaa viraston tietoihin ja asiakirjoihin pääsyn ehdot kansallisiin hallinnollisiin tarkastajiin sovellettaviin ehtoihin. Jos viraston henkilökunnan tietoon tulee, että talouden toimija vastustaa tämän asetuksen nojalla hyväksyttyä paikan päällä tehtävää tarkastusta tai todentamista, asianomaisen jäsenvaltion on tarjottava henkilökunnalle lainvalvontaviranomaisten apua, jotta virasto voi suorittaa tarkastuksen tai todentamisen tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on tämän kohdan tai 6 kohdan mukaisesti apua tarjotessaan noudatettava asianomaiseen toimivaltaiseen viranomaiseen sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä. Jos tuen edellytyksenä on kansallisen lainsäädännön mukaisesti myönnetty oikeusviranomaisen lupa, tätä lupaa on haettava. 7 a. Jos osoitetaan, että jäsenvaltio ei noudata 6 ja 7 kohdan mukaista yhteistyövelvoitettaan, unionilla on oikeus periä kyseiseen paikan päällä tehtävään tarkastukseen tai todentamiseen liittyvä määrä. [tark. 33] 8. Virasto tekee osana tutkimustoimintaansa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen mukaisia tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa. 9. Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen hallussa olevia, tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiä tietoja, riippumatta siitä, millaiselle välineelle tiedot on tallennettu, jos ne ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että kyse on petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta. Tällöin sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa. [tark. 34] 10. Jos virasto käsittelee ennen ulkoisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa asianomaisille toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c artiklan 1 kohdan soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asiassa toteutetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti aiheellisia toimia, joihin virasto voi osallistua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.” [tark. 35] |
4) |
Muutetaan 4 artikla seuraavasti:
|
5) |
Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
|
6) |
Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
|
7) |
Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
|
8) |
Muutetaan 9 artikla seuraavasti:
|
8 a) |
lisätään 9 a artikla seuraavasti: ”9 a artikla Prosessuaalisten takeiden valvoja 1. Komissio nimittää prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen viiden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Valvojan toimikauden päättyessä hän jatkaa tehtävässä kunnes hänen tilalleen on nimitetty uusi henkilö. 2. Komissio laatii Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun hakuilmoituksen perusteella luettelon valvojan tehtäviin soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Komissio nimittää valvojan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa. 3. Valvojalla on oltava tarvittava pätevyys ja kokemus prosessuaalisten oikeuksien ja takeiden alalta. 4. Valvoja hoitaa tehtäviään täysin itsenäisesti pyytämättä ja ottamatta tehtäviensä hoidossa ohjeita keneltäkään. 5. Valvojan tehtävänä on seurata, että virasto noudattaa prosessuaalisia oikeuksia ja takeita. hän on vastuussa virastolle osoitettujen valitusten käsittelystä. 6. Valvoja antaa vuosittain kertomuksen tehtäviensä hoitamisesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, valvontakomitealle ja virastolle. Kertomuksessa ei viitata tutkittavana oleviin yksittäisiin tapauksiin ja siinä otetaan huomioon tutkimusten luottamuksellisuus myös niiden päättymisen jälkeen.” [tark. 76] |
8 b) |
lisätään 9 b artikla seuraavasti: ”9 b artikla Valitusmekanismi 1. Virasto toteuttaa yhteistyössä valvojan kanssa tarvittavat toimenpiteet valitusmekanismin perustamiseksi, jotta voidaan seurata ja varmistaa, että prosessuaalisia takeita kunnioitetaan viraston kaikissa toimissa. 2. Viraston tutkimuksen kohteena olevalla henkilöllä on oikeus tehdä valvojalle kantelu, joka koskee viraston 9 artiklassa säädettyjen prosessuaalisten takeiden noudattamista. Kantelun tekemisellä ei ole lykkäävää vaikutusta käynnissä olevaan tutkimukseen. 3. Kantelu on tehtävä viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun kantelun tekijä on huomannut seikat, joiden hän väittää loukkaavan hänen prosessuaalisia takeitaan. Kantelua ei voi tehdä sen jälkeen, kun tutkimuksen päättämisestä on kulunut kuukausi. Edellä 9 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja koskevat kantelut on tehtävä ennen kyseisissä säännöksissä vahvistettujen määräaikojen päättymistä. 4. Kantelun saatuaan valvoja ilmoittaa asiasta välittömästi viraston pääjohtajalle ja antaa virastolle mahdollisuuden ratkaista kantelun tekijän esittämä asia 15 työpäivän kuluessa. 5. Virasto toimittaa valvojalle kaikki tiedot, jotka saattavat olla tarpeen, jotta valvoja voi antaa suosituksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 10 artiklan soveltamista. 6. Valvoja antaa kantelua koskevan suosituksen viipymättä, mutta viimeistään kahden kuukauden kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut valvojalle asian ratkaisemiseksi toteuttamistaan toimista, tai 3 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä. Suositus annetaan virastolle ja tiedoksi kantelun tekijälle. Valvoja voi poikkeustapauksissa päättää jatkaa suosituksen antamisen määräaikaa vielä 15 päivällä. Valvojan on ilmoitettava pääjohtajalle kirjeellä määräajan pidentämisen syyt. Jos valvoja ei anna suositusta tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, valvojan katsotaan hylänneen kantelun ilman suositusta. 7. Puuttumatta meneillään olevan tutkimuksen suorittamiseen valvoja tarkastelee kantelua kuulemismenettelyssä. Valvoja voi pyytää todistajia näiden suostumuksella antamaan kirjallisia tai suullisia selvityksiä, jotka hän katsoo asianmukaisiksi tosiseikkojen varmistamiseksi. 8. Pääjohtajan on noudatettava valvojan suositusta asiassa, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa hän voi poiketa siitä. Jos pääjohtaja poikkeaa valvojan suosituksesta, hänen on ilmoitettava kantelun tekijälle ja valvojalle päätöksen keskeiset perustelut, sikäli kuin tämä ei vaikuta meneillään olevaan tutkimukseen. Hänen on ilmoitettava syyt valvojan suosituksen noudattamatta jättämiseen huomautuksessa, joka liitetään tutkimusta koskevaan loppukertomukseen. 9. Pääjohtaja voi pyytää valvojalta lausuntoa mistä tahansa valvojan toimivaltaan kuuluvasta, prosessuaalisiin takeisiin liittyvästä asiasta, mukaan lukien päätöksestä lykätä 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ilmoitusta asianomaiselle henkilölle. Pääjohtajan on ilmoitettava kaikissa tällaisissa pyynnöissä määräaika, johon mennessä valvojan on vastattava. 10. Jos unionin virkamies tai muu sen palveluksessa oleva henkilö tekee pääjohtajalle henkilöstösääntöjen 90 a artiklan mukaisen kantelun ja kyseinen virkamies tai muu palveluksessa oleva henkilö on tehnyt samasta aiheesta kantelun valvojalle, pääjohtaja odottaa valvojan suositusta ennen kanteluun vastaamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 90 a artiklassa säädettyjen määräaikojen soveltamista.” [tark. 77] |
9) |
Muutetaan 10 artikla seuraavasti:
|
10) |
Muutetaan 11 artikla seuraavasti:
|
10 a) |
lisätään 11 artiklan jälkeen uusi artikla seuraavasti: ”11 a artikla Yleisessä tuomioistuimessa nostettu kanne Jokainen, jota asia koskee, voi nostaa kansallisille viranomaisille tai 11 artiklan 3 kohdan nojalla toimielimille toimitetun tutkimusta koskevan kertomuksen kumoamiseksi komissiota vastaan kanteen, joka koskee toimivallan puuttumista, olennaisen menettelymääräyksen rikkomista, perussopimusten rikkomista, mukaan lukien perusoikeuskirjan rikkominen, tai harkintavallan väärinkäyttöä.” [tark. 94] |
11) |
Muutetaan 12 artikla seuraavasti:
|
12) |
Lisätään artiklat seuraavasti: ”12 a artikla Jäsenvaltioiden petostentorjunnan koordinointivirastot 1. Jäsenvaltioiden on tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten nimettävä yksikkö, ’petostentorjunnan koordinointivirasto’, jonka tehtävänä on edistää viraston kanssa tehtävän yhteistyön ja sen kanssa käytävän tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Petostentorjunnan koordinointivirastoa voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti pitää tarvittaessa tässä asetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena. 2. Petostentorjunnan koordinointivirastot tarjoavat, hankkivat tai koordinoivat viraston pyynnöstä ennen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä sekä tutkimuksen aikana tai sen jälkeen apua, jota virasto tarvitsee suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti. Tähän apuun sisältyy erityisesti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 3 artiklan 6 ja 7 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarjoama apu. 3. Virasto voi pyytää apua petostentorjunnan koordinointivirastoilta suorittaessaan 12 b artiklan mukaisia koordinointitoimia, mukaan lukien tarvittaessa horisontaalinen yhteistyö ja tietojenvaihto petostentorjunnan koordinointivirastojen välillä. 12 b artikla Koordinointitoimet 1. Virasto voi 1 artiklan 2 kohdan nojalla järjestää ja helpottaa yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, toimielinten, elinten, laitosten ja virastojen välillä sekä yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä. Osallistuvat viranomaiset ja virasto voivat tätä tarkoitusta varten kerätä, analysoida ja vaihtaa tietoja, mukaan lukien operatiivisia tietoja. Viraston henkilöstö voi auttaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimustoimissa asianomaisten viranomaisten pyynnöstä. Tähän sovelletaan 6 artiklaa, 7 artiklan 6 ja 7 kohtaa, 8 artiklan 3 kohtaa ja 10 artiklaa. 2. Virasto voi laatia kertomuksen toteutetuista koordinointitoimista ja toimittaa sen tarvittaessa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille. 3. Tätä artiklaa sovelletaan rajoittamatta viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä. 3 a. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 (18) ja asetuksen (EU) N:o 608/2013 (19) mukaisia keskinäistä hallinnollista avunantoa koskevia vaatimuksia sovelletaan myös Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyvien koordinointitoimien yhteydessä tämän artiklan mukaisesti. [tark. 99]. 4. Virasto voi osallistua sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin ja vaihtaa tässä yhteydessä tämän asetuksen nojalla hankittuja operatiivisia tietoja. 12 c artikla Sellaisesta rikollisesta toiminnasta ilmoittaminen EPPOlle, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa 1. Viraston on ilmoitettava ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa asetuksen (EU) 2017/1939 22 artiklan ja 25 artiklan 2 ja 3 kohdan IV luvun mukaisesti. Ilmoitus on lähetettävä missä tahansa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ennen viraston tutkimuksia tai niiden aikana. [tark. 100] 2. Ilmoituksen on sisällettävä vähintäänkin tosiseikkojen kuvaus ja viraston tiedossa olevat tiedot , mukaan lukien arvio aiheutuneesta tai todennäköisesti aiheutuvasta vahingosta, jos virastolla on tällaiset tiedot, mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä kaikki saatavilla olevat tiedot mahdollisista uhreista, epäillyistä henkilöistä ja mahdollisista muista asianosaisista. Viraston on toimitettava EPPOlle kaikki muut mahdollisesti hallussaan pitämänsä merkitykselliset tiedot yhdessä ilmoituksen kanssa. [tark. 101] 3. Virasto ei ole velvollinen ilmoittamaan EPPOlle ilmeisen perusteettomia väitteitä. Tapauksissa, joissa viraston saamat tiedot eivät sisällä 2 kohdassa esitettyjä seikkoja ja käynnissä ei ole viraston tutkimusta, virasto voi arvioida väitteet alustavasti. Arviointi on tehtävä ripeästi viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa tietojen saannista. Arviointiin sovelletaan 6 artiklaa ja 8 artiklan 2 kohtaa. Virasto pidättyy toteuttamasta toimenpiteitä, jotka voisivat vaarantaa EPPOn mahdolliset tulevat tutkinnat. [tark. 102] Tämän alustavan arvioinnin jälkeen viraston on ilmoitettava EPPOlle, mikäli 1 kohdassa asetetut ehdot täyttyvät. 4. Jos 1 kohdassa tarkoitettu teko tulee esiin viraston tutkimuksen aikana ja EPPO aloittaa tutkinnan ilmoituksen perusteella, virasto ei saa jatkaa samoja tosiseikkoja koskevaa tutkimustaan muuten kuin 12 e tai 12 f artiklan mukaisesti. Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava pyyntöön 10 työpäivän kuluessa. 5. Toimielimet, elimet, laitokset ja virastot voivat pyytää virastoa arvioimaan alustavasti niille ilmoitetut väitteet. Näihin pyyntöihin sovelletaan 3 kohtaa 1–4 kohtaa soveltuvin osin. Virasto antaa alustavan arvioinnin tulokset tiedoksi asianomaiselle toimielimelle, elimelle, laitokselle tai virastolle, jollei tietojen toimittaminen vaaranna viraston tai EPPOn suorittamaa tutkintaa . [tark. 103] 6. Jos virasto lopettaa tutkimuksensa EPPOlle tämän artiklan mukaisesti toimitetun ilmoituksen perusteella, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta. 12 d artikla Tutkimusten päällekkäisyyden välttäminen 1. Pääjohtaja ei saa aloittaa aloita 5 artiklan mukaista tutkimusta ja hän keskeyttää meneillään olevan tutkimuksen , jos EPPO toteuttaa tutkintaa samoista tosiseikoista, muuten kuin 12 e tai 12 f artiklan mukaisesti. Pääjohtaja ilmoittaa EPPOlle kustakin tällä perusteella tehdystä päätöksestä olla aloittamatta tutkimusta tai keskeyttää tutkimus. [tark. 104] Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava pyyntöön 10 työpäivän kuluessa. Tätä määräaikaa voidaan pidentää poikkeustapauksissa 12 g artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen työjärjestelyjen yhteydessä vahvistettavien sääntöjen mukaisesti. [tark. 105] Jos virasto lopettaa tutkimuksensa ensimmäisen alakohdan mukaisesti, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta. [tark. 106] 1 a. EPPOn pyynnöstä virasto pidättyy toteuttamasta tiettyjä toimia tai toimenpiteitä, jotka voisivat vaarantaa EPPOn tutkinnan tai toteuttamat syytetoimet. EPPO ilmoittaa virastolle ilman aiheetonta viivytystä, kun kyseisen pyynnön perusteita ei enää sovelleta. [tark. 107] 1 b. Jos EPPO päättää tai keskeyttää tutkimuksen, jota koskevia tietoja pääjohtaja on toimittanut sille 1 kohdan mukaisesti ja joka on merkityksellinen viraston toimeksiannon toteuttamisen kannalta, sen on ilmoitettava tästä virastolle viipymättä ja se voi antaa hallinnollisia jatkotutkimuksia koskevia suosituksia. [tark. 108] 12 e artikla Viraston tuki EPPOlle 1. EPPOn tutkinnan aikana ja EPPOn pyynnöstä asetuksen (EU) 2017/1939 101 artiklan 3 kohdan mukaisesti viraston on toimeksiantonsa mukaisesti tuettava tai täydennettävä EPPOn toimia erityisesti seuraavasti:
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu olevan 1 kohdan mukainen pyyntö on toimitettava kirjallisena ja siinä on ilmoitettava toimenpide tai toimenpiteet, joita EPPO pyytää virastoa suorittamaan, ja tarvittaessa toimille suunniteltu aikataulu. Siinä on oltava tiedot EPPOn tutkinnasta siltä osin kuin se on pyynnön kannalta tarkoituksenmukaista. Virasto voi tarvittaessa pyytää lisätietoja. vähintään seuraavat:
Virasto voi tarvittaessa pyytää lisätietoja. [tark. 109] 2 a. Todisteiden hyväksyttävyyden sekä perusoikeuksien ja prosessuaalisten takeiden suojaamiseksi EPPO voi antaa virastolle tehtäväksi soveltaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia tiukempia, perusoikeuksia, prosessuaalisia takeita ja tietosuojaa koskevia vaatimuksia silloin, kun virasto toteuttaa EPPOn pyynnöstä tuki- tai täydentäviä toimenpiteitä tämän artiklan mukaisesti. Tässä yhteydessä EPPOn on eriteltävä yksityiskohtaisesti sovellettavat muodolliset vaatimukset ja menettelyt. Jos EPPO ei ole antanut tällaisia erityisohjeita, viraston tämän artiklan mukaisesti toteuttamiin toimenpiteisiin sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) 2017/1939 VI lukua (menettelytakeet) ja VIII lukua (tietosuoja). [tark. 110] 12 f artikla Täydentävät tutkimukset 1. Jos EPPOn toteuttaessa tutkintaa pääjohtaja katsoo asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, että viraston toimeksiannon mukaisesti olisi aloitettava tutkimus, jonka tarkoituksena on helpottaa turvaamistoimenpiteiden tai taloudellisten, kurinpidollisten tai hallinnollisten toimien toteuttamista, taikka jatkettava tällaista tutkimusta, viraston on ilmoitettava tästä EPPOlle kirjallisesti ja täsmennettävä tutkimuksen luonne ja tarkoitus sekä pyydettävä EPPOn kirjallinen suostumus täydentävän tutkimuksen aloittamiselle . [tark. 111] EPPO voi 30 päivän EPPOn on 20 työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta vastustaa joko hyväksyttävä tutkimuksen aloittamista aloittaminen tai jatkaminen tai minkä tahansa siihen liittyvien tiettyjen toimien suorittamista liittyvän toimen suorittaminen tai vastustettava niitä , jotta sen omat tutkinta- tai syytetoimet eivät vaarannu; vastustaminen voi kestää niin kauan kuin perusteet siihen ovat olemassa. EPPOn on ilmoitettava virastolle ilman aiheetonta viivästystä, kun näitä perusteita ei enää sovelleta. EPPO voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pidentää määräaikaa vielä 10 työpäivällä. EPPOn on ilmoitettava tästä virastolle. Jos EPPO vastustaa, virasto ei aloita täydentävää tutkimusta. Siinä tapauksessa EPPOn on ilmoitettava virastolle ilman aiheetonta viivytystä, kun näitä perusteita ei enää sovelleta. [tark. 112] Jos EPPO ei vastusta tutkimusta edellä vahvistetussa määräajassa antaa hyväksyntänsä , virasto voi aloittaa tutkimuksen tai jatkaa tutkimusta , ja sen on suoritettava se tiiviissä yhteistyössä EPPOn kanssa. [tark. 113] Jos EPPO ei vastaa toisessa alakohdassa vahvistetussa määräajassa, virasto voi aloittaa neuvottelut EPPOn kanssa, jotta asiasta tehdään päätös 10 päivän kuluessa. [tark. 114] Viraston on keskeytettävä tai lopetettava tutkimuksensa tai pidättäydyttävä tiettyjen siihen liittyvien toimien suorittamisesta, jos EPPO sittemmin vastustaa tutkimusta toisessa alakohdassa vahvistetuin perustein. 2. Jos EPPO ilmoittaa virastolle vastauksena 12 d artiklan mukaisesti toimitettuun tietopyyntöön, että se ei toteuta tutkintaa, ja myöhemmin aloittaa samoja tosiseikkoja koskevan tutkinnan, sen on ilmoitettava siitä virastolle viipymättä. Jos pääjohtaja katsoo tämän tiedon saatuaan, että viraston aloittamaa tutkimusta on jatkettava, jotta helpotetaan turvaamistoimenpiteiden tai taloudellisten, kurinpidollisten tai hallinnollisten toimien toteuttamista, sovelletaan 1 kohtaa. 12 g artikla Työjärjestelyt ja tiedonvaihto EPPOn kanssa 1. Virasto sopii tarvittaessa EPPOn kanssa hallinnollisista järjestelyistä yhteistyön helpottamiseksi 1 artiklan 4 a kohdassa vahvistetun mukaisesti. Tällaisilla työjärjestelyillä voidaan vahvistaa tietojen, kuten henkilötietojen, operatiivisten, strategisten tai teknisten tietojen sekä salaisiksi luokiteltujen tietojen, vaihtoa koskevat käytännön yksityiskohdat sekä tietotekniikka-alustojen perustamista koskevat yksityiskohdat, mukaan lukien yhteinen lähestymistapa ohjelmistojen päivittämiseen ja yhteensopivuuteen . Niiden on sisällettävä yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat jatkuvaa tietojenvaihtoa virastojen vastaanottaessa ja todentaessa väitteitä ja joiden tarkoituksena on määrittää molempien organisaatioiden suorittamien tutkimusten edellyttämä toimivalta. Niihin kuuluvat myös järjestelyt, jotka koskevat todisteiden siirtämistä viraston ja EPPOn välillä, sekä kulujen jakamista koskevat järjestelyt. Ennen työjärjestelyjen hyväksymistä EPPOn kanssa pääjohtaja toimittaa luonnoksen tiedoksi Euroopan tietosuojavaltuutetulle, valvontakomitealle ja Euroopan parlamentille. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja valvontakomitean on annettava lausuntonsa viipymättä. [tark. 115] 2. Virastolle annetaan osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta epäsuora pääsy EPPOn asianhallintajärjestelmässä oleviin tietoihin. Jos viraston asianhallintajärjestelmään syöttämien tietojen ja EPPOn hallussa olevien tietojen väliltä löytyy vastaavuus, vastaavuuden löytymisestä ilmoitetaan sekä EPPOlle että virastolle. Viraston on toteuttava tarvittavat toimenpiteet pääsyn antamiseksi EPPOlle osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta asianhallintajärjestelmässään oleviin tietoihin. Kukin epäsuora pääsy EPPOn asianhallintajärjestelmässä olevaan tietoon suoritetaan ainoastaan siltä osin kuin se on tarpeen tässä asetuksessa määriteltyjen viraston tehtävien suorittamiseksi, ja se on perusteltava asianmukaisesti ja vahvistettava viraston perustaman sisäisen menettelyn avulla. Viraston on pidettävä kirjaa kaikista tapauksista, joissa sille on myönnetty pääsy EPPOn asianhallintajärjestelmään.” [tark. 116] 2 a. Viraston pääjohtaja ja Euroopan pääsyyttäjä tapaavat vähintään kerran vuodessa keskustellakseen yhteistä etua koskevista kysymyksistä.” [tark. 117] |
12 a) |
muutetaan 15 artikla seuraavasti:
|
13) |
Muutetaan 16 artikla seuraavasti:
|
14) |
Muutetaan 17 artikla seuraavasti:
|
14 a) |
korvataan 19 artikla seuraavasti: ”19 artikla Arviointikertomus ja asetuksen tarkistus Komissio toimittaa viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja vaikutuksista, erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Arviointikertomukseen liitetään valvontakomitean lausunto. Komissio tekee viimeistään kahden vuoden kuluttua ensimmäisen alakohdan mukaisen arviointikertomuksen toimittamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen viraston toimintakehyksen uudistamiseksi, mukaan lukien täydentävät tai yksityiskohtaisemmat säännöt viraston perustamisesta, tehtävistä tai sen toimiin sovellettavista menettelyistä, erityisesti sen yhteistyöstä EPPOn kanssa, rajatylittävistä tutkimuksista ja tutkimuksista niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EPPOon.” [tark. 139] |
14 b) |
Lisätään uusi 19 a artikla seuraavasti: ”19 a artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle … päivästä …kuuta … (tämän asetuksen voimaantulopäivä) neljän vuoden ajaksi 17 artiklan 8 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän neljän vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Edellä olevan 17 artiklan 8 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.” [tark. 140] |
2 artikla
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Edellä 1 artiklan 12 kohdassa tarkoitettua 12 c – 12 f artiklaa sovelletaan asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa määritellystä päivästä alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty …
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
(1) EUVL C 42, 1.2.2019, s. 1.
(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019.
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).
(4) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (”EPPO”) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).
(6) COM(2017)0589. Kertomukseen oli liitetty arviointia koskeva komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2017)0332 sekä viraston valvontakomitean lausunto 2/2017.
(7) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
(8) Yllä mainittu 129 artikla lisätään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 2018/XX (uusi varainhoitoasetus), josta on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen ja joka on tarkoitus hyväksyä lähikuukausina.
(9) Neuvoston asetus (EU) N:o 904/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010, hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla, EUVL L 268, 12.10.2010, s. 1.
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).
(11) Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1).
(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).
(13) EUVL C …
(14) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (’EPPO’) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).
(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).
(16) Yllä mainittu 32 a artiklan 3 kohta lisätään direktiiviin (EU) 2015/849 direktiivin (EU) 2015/849 muuttamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/XX, josta on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen 19 päivänä joulukuuta 2017 ja joka on tarkoitus hyväksyä lähikuukausina.
(17) Neuvoston asetus (EU) N:o 904/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010, hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla (EUVL L 268, 12.10.2010, s. 1).
(18) Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1).
(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1383/2003 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 15).