15.2.2019 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 62/67 |
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi”
(COM(2018) 474 final – 2018/0258(COD))
(2019/C 62/11)
Esittelijä: |
Antonello PEZZINI |
Lausuntopyyntö |
Euroopan parlamentti, 2.7.2018 neuvosto, 4.7.2018 |
Oikeusperusta |
EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
|
|
Vastaava erityisjaosto |
”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
Hyväksyminen erityisjaostossa |
2.10.2018 |
Hyväksyminen täysistunnossa |
17.10.2018 |
Täysistunnon nro |
538 |
Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) |
200/0/5 |
1. Päätelmät ja suositukset
1.1 |
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että unionin ulkorajavalvonnan kasvavien ongelmien johdosta on välttämätöntä luoda järjestelmä, jossa kyetään yhdistämään yksilöiden suojelu ja rajojen turvaaminen hedelmällisten kauppasuhteiden ylläpitämiseen unionin ulkopuolisten maiden kanssa. |
1.2 |
Tämä on yksi suurista haasteista, joihin Euroopan unionin on vastattava, ja ETSK pitää EU:n seuraavaan monivuotiseen talousarvioon liittyvää rajaturvallisuuspakettia myönteisenä ensiaskeleena. |
1.3 |
ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää varmistaa, että tullitarkastuslaitteiden laatu ja innovatiivisuus ovat unionissa korkealla tasolla, jotta voidaan taata sosiaalisen kulttuurin sekä jäsenvaltioiden yhteiskuntaan, ympäristöön, talouteen ja rahoitukseen liittyvien etujen paras mahdollinen suojelu. Kyseiset edut näkyvät konkreettisesti seuraavissa muodoissa:
|
1.4 |
Lisäksi komitea katsoo, että uuden välineen yhteydessä on tärkeää
|
1.5 |
Komitea antaa arvoa komission ponnisteluille EU:n rajavalvonnan parantamiseksi sekä tarvittavien varojen ja välineiden lisäämiseksi, tavoitteena taata tullitarkastusten innovatiivisuus ja laadukkuus sekä tullisääntöjen mahdollisimman yhdenmukainen soveltaminen unionin ulkorajoilla sijaitsevissa toimipaikoissa (2). |
1.6 |
Komitea pitää uuden välineen määrärahoja riittämättöminä siihen nähden, mihin tavoitteisiin sillä pyritään. Lisäksi myös kasvinterveyteen liittyvien tarkastuslaitteiden ja tavarakonttien tutkimisessa käytettävien kehittyneiden spektrometriavälineiden (3) olisi kuuluttava tuen piiriin. |
1.7 |
Komitean mielestä on myös tärkeää varmistaa, että suurten valvontapaineiden alaisiin rajatoimipaikkoihin, kuten merirajoille, saadaan laitteet mahdollisimman ripeästi. Niille tulee antaa etusija avustuksia myönnettäessä. Olisi lisäksi toivottavaa varata uuden välineen yhteydessä määrärahoja nopeisiin toimiin, jotka liittyvät uusien ja innovatiivisten laitteiden käyttöönottoon. Samalla tulee voida tarkistaa jo hyväksyttyjen laitteiden luetteloa. |
1.8 |
Komitea kehottaa varmistamaan, että vuotuisista työohjelmista ja komission suoraan hallinnoimien avustusten (4) myöntämismenettelyistä tiedotetaan mahdollisimman avoimesti. |
1.9 |
ETSK suosittaa tiivistä koordinointia etenkin Tulli-ohjelman kanssa, josta on tarkoitus rahoittaa infrastruktuurikokonaisuuksia ja tietojärjestelmiä, mm. kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen viestinnän digitalisoimista, sekä Euroopan horisontti -ohjelman ja muiden asiaankuuluvien rahastojen kanssa. |
1.10 |
Komitea pyytää, että sille esitetään keskipitkällä aikavälillä raportti uuden välineen toimivuudesta ja sen avulla saavutetuista tuloksista. Raporttiin tulee liittää laadullisten ja määrällisten indikaattorien perusteella tehty analyysi. |
1.11 |
Jos kohtuullisen ajan kuluessa laadittaisiin tullitoimipaikoissa käytettävään sanastoon pohjautuva yhteinen termistö, kuten lennonjohdon alalla, helpotettaisiin EU:n tullijärjestelmän yhtenäistä ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa, jota kovasti toivotaan. |
1.11.1 |
ETSK suosittaa, että tullilaitteistoja päivitetään ripeästi, jotta voidaan ottaa viipymättä huomioon esineiden internetin, kyberturvallisuuden, digitaalisen jäljitettävyyden ja yhä edistyksellisempien teknologisten sovellusten kehitys sekä nopeuttaa niiden leviämistä ja ajantasaista käyttökoulutusta. |
1.11.2 |
Olisi myös tarkoituksenmukaista laatia yhteisiä koulutuskehyksiä (5) käyttäen pohjana EU:n tullialan osaamiskehystä, jonka avulla pyritään yhdenmukaistamaan ja parantamaan tullien suorituskykyä kaikkialla EU:ssa. |
1.11.3 |
Tätä odotettaessa on tärkeää, että tullien käyttöön tarkoitettuja materiaaleja ja laitteita varten annettavien avustusten lisäksi vahvistetaan yhteisiä normeja ja käytäntöjä. Tehtävä voitaisiin osoittaa eurooppalaisille standardointielimille. |
2. Johdanto
2.1 |
Komissio ehdottaa tulevassa vuosien 2021–2027 talousarviossa Euroopan unionin rajavalvontaan osoitettujen varojen kolminkertaistamista. Kyse on rajojen vahvistamiseen ja tavaroiden, palveluiden ja henkilöiden – myös muuttajien – liikkuvuuden edistämiseen tarkoitetuista määrärahoista. EU:n toimeenpanevan elimen ehdotuksen mukaan määrärahojen on tarkoitus kasvaa 34,9 miljardiin euroon nykyisistä 13 miljardista eurosta. |
2.2 |
Komissio aikoo perustaa yhdennettyä rajaturvallisuutta edistämään uuden erillisen rahaston. Euroopan raja- ja merivartiovirastoa (Frontex) vahvistetaan edelleen noin 10 000 vartijan uudella pysyvällä joukolla sekä lisärahoituksella tullivalvonnan ja tarkastuslaitteistojen parantamiseksi. Tarkoituksena on perustaa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto (Integrated Border Management Fund, IBMF), johon ohjataan yli 9,3 miljardia euroa. |
2.2.1 |
Näiden investointien avulla vahvistetaan Frontexia, toteutetaan järjestelmällistä rajavalvontaa, perustetaan laajoja ja yhteentoimivia uusia tietojärjestelmiä sekä luodaan tulevaisuudessa järjestelmä, jolla säännellään maahantuloa ja maastapoistumista. |
2.3 |
Uudessa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastossa on kaksi erillistä osaa: ensimmäinen on yhdennetyn rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan väline (Border Management and Visa Instrument, BMVI) ja toinen on tullitarkastuslaitteita koskeva osa, johon on osoitettu 1,3 miljardia euroa vuosiksi 2021–2027 ja jonka avulla on tarkoitus edistää asianmukaisten ja samantasoisten tullitarkastusten toteuttamista eri rajatoimipaikoissa. |
2.3.1 |
Viimeksi mainitusta rahastosta tuetaan nykyaikaiset ja luotettavat tullitarkastukset mahdollistavien laitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä. |
2.4 |
Heinäkuun 1 päivänä 1968 perustettu tulliliitto on 50 toimintavuotensa aikana vahvistanut asemansa sisämarkkinoiden korvaamattomana peruspilarina, joka antaa EU:n rajoille vahvemmat kantimet, suojelee kansalaisia kielletyiltä ja vaarallisilta tavaroilta, jotka voivat olla esimerkiksi aseita tai huumausaineita, sekä tuoteväärennöksiltä ja edistää lisäksi unionin maailmankauppaosuuden jatkuvaa kasvua: EU:n tullien läpi kulki 16 prosenttia maailman kauppavirroista vuonna 2017. |
2.5 |
EU:n jäsenvaltiot soveltavat tulliliiton moitteettoman toiminnan varmistamiseksi yhteisiä sääntöjä, jotka pohjautuvat unionin tullikoodeksiin. Koodeksi otettiin käyttöön vuonna 2013, ja unionin kaikki jäsenvaltiot ovat soveltaneet sitä vuodesta 2016 lähtien. Se on muodostanut vuodesta 2016 alkaen uuden oikeudellisen kehyksen tullialueen kautta kulkevien ja unionin ulkopuolisiin maihin ylläpidettäviin yhteyksiin liittyvien tavaroiden tuonnille, viennille, kauttakululle ja varastoinnille. |
2.5.1 |
Tullitoimipaikat soveltavat lisäksi yli 60:tä säädöstä, jotka eivät tiukasti ottaen ole osa tullilainsäädäntöä. Ne koskevat esimerkiksi seuraavia:
|
2.6 |
ETSK on aina ollut sitä mieltä, että ”tehokas tulliunioni on Euroopan yhdentymisprosessin ehdoton edellytys, jotta voidaan taata tehokas, turvallinen ja avoin tavaroiden vapaa liikkuvuus sekä suojella mahdollisimman hyvin kuluttajia ja ympäristöä ja torjua petoksia ja väärennöksiä tehokkaasti ja yhtenäisesti koko unionin alueella” (6). |
2.7 |
Komitea on myös korostanut sen tarpeellisuutta ja merkitystä, että ”[toteutetaan] nykyaikaistamistoimenpiteitä, kuten tullilainsäädännön yksinkertaistaminen ja tullipalvelujen yhteentoimivan tietokoneistamisen päätökseen saattaminen, jotta voidaan yksinkertaistaa kaupan menettelyjä sekä vahvistaa ehkäisemis- ja syytetoimien koordinointia” (7). |
2.8 |
EU:n neuvosto esitti jo vuonna 2012 kantanaan (8), että tulliliiton sisäistä hallintoa on parannettava ja että yhteistyötä muiden virastojen ja yksityisen sektorin kanssa tulee tehostaa, jotta toimijat saisivat parempia palveluja. Kesäkuussa 2014 esittämissään päätelmissä neuvosto suositti suoritusten arvioinnin parantamista mainiten nimeltä joitakin aloja ja kehotti laatimaan suorituskyvyn mittaamiseen soveltuvia keskeisiä indikaattoreita. |
2.9 |
Neuvosto kehotti 23. maaliskuuta 2017 antamissaan päätelmissä tullialan rahoituksesta komissiota ”arvioimaan mahdollisuutta rahoittaa tekniseen välineistöön liittyviä tarpeita komission tulevista rahoitusohjelmista” sekä ”parantamaan koordinointia ja – – yhteistyötä tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten välillä rahoitustarkoituksia varten”. |
2.10 |
Euroopan parlamentti puolestaan totesi 7. huhtikuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa (9), että ”tullimenettelyjen tehokkuus on erittäin tärkeää paitsi kaupan helpottamiseksi niin myös EU:n alueelle tuotavien valmisteveron alaisten tuotteiden väärentämisen ja salakuljetuksen torjumiseksi tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti” ja että ”tullilaitos on ristipaineessa EU:n laajuisen tavaroiden liikkumisen ja kuluttajien suojelun turvaamisen ja kauppasopimusten määräysten täytäntöönpanon välillä”. |
3. Komission ehdotukset
3.1 |
Komissio ehdottaa, että asetuksen kautta perustetaan uusi tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline, joka olisi osa yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa ja joka rahoitettaisiin muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden budjettikohdasta. Tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille tähänastista enemmän tukea, jotta ne voivat taata tullitarkastusten samantasoisuuden kaikkialla tulliliitossa ja jotta nykyinen epätasapaino eri jäsenvaltioissa sijaitsevien tullitoimipaikkojen välillä korjattaisiin. |
3.2 |
Uuden rahoitusvälineen, jonka määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat 1,3 miljardia euroa, on tarkoitus kattaa neljäntyyppisten rajojen (maa, meri, lentoasemat (10), postiliikenteen rajanylityspaikat) tullilaitteet. |
3.3 |
Rahoitus on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla, ja sen määrä arvioidaan kunkintyyppisten rajojen tarpeiden mukaan. Itäisen ja kaakkoisen maarajan tullitoimintaa käsittelevä asiantuntijaryhmä CELBET, johon kuuluvat alueella EU:n maarajoista vastaavat 11 jäsenvaltiota, on jo aloittanut aiheeseen liittyvän työskentelyn. Muuntyyppisten rajojen osalta ryhdytään toimiin piakkoin, jotta jäsenvaltioiden tarpeet voidaan arvioida ja varat voidaan osoittaa heti, kun väline saadaan vuonna 2021 unionin 27 jäsenvaltion (11) käyttöön. |
3.4 |
Esitettyjen tavoitteiden myötä koordinoinnin ja oikeusvarmuuden sekä tehon ja täydentävyyden on määrä parantua. Lähestymistapa on keskitetty ja pohjautuu suoraan hallinnointiin: jäsenvaltiot voivat ehdotuksen mukaan saada rajatyypeittäin etukäteen määriteltyjen vaatimusten mukaisten tullitarkastuslaitteiden ostamiseen, ylläpitämiseen ja kehittämiseen avustuksia 80 prosenttiin saakka avustuskelpoisista kustannuksista. |
3.5 |
Väline kytkeytyy tiiviisti uuteen Tulli-ohjelmaan (12), johon liittyvien yhteistyövälineiden avulla on tarkoitus arvioida innovatiivisiin tullitarkastuslaitteisiin liittyvät tarpeet ja järjestää tarpeen vaatiessa tullihenkilöstölle ”yhteistä” koulutusta (13), jotta itse laitteita osattaisiin käyttää paremmin. |
4. Yleistä
4.1 |
ETSK uskoo vahvasti, että unionin ulkorajavalvonnan kasvavien haasteiden johdosta on välttämätöntä luoda tarkoituksenmukainen järjestelmä, jossa kyetään yhdistämään yksilöiden suojelu, sosiaalinen markkinatalous, jäsenvaltioiden välisen kestäväpohjaisen tuotannon ja kaupan turvallisuus sekä kauppasuhteet unionin ulkopuolisiin maihin. |
4.2 |
Komitea antaa arvoa Euroopan komission ponnisteluille rahastojen ja rahoitusvälineiden vahvistamiseksi siten, että voidaan parantaa ulkorajavalvontaa ja taata tullitarkastusten innovatiivisuus ja laadukkuus samalla kun vahvistetaan tulliliittoa. |
4.3 |
ETSK pitää kuitenkin uudelle välineelle korvamerkittyjä 1,3 miljardin euron määrärahoja – vuositasolla noin 186 miljoonaa euroa – täysin riittämättöminä. Ne ovat suuruudeltaan alle kolmaskymmenesosa yleisiä rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyviä tehtäviä varten vuosiksi 2021–2027 varatuista 34,9 miljardista eurosta. |
4.4 |
Komitea pitää lisäksi tärkeänä
|
4.4.1 |
ETSK pitää perustavan tärkeänä taata tullilaitteiden laadukkuus ja innovatiivisuus, jotta luodaan parhaat edellytykset suojella sosiaalista kulttuuria sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden talous- ja rahoitusintressejä
|
4.5 |
Komitea kehottaa varmistamaan, että vuotuisista työohjelmista ja kaavailluista toimista sekä komission hallinnoimien avustusten myöntämismenettelyistä levitetään tietoa mahdollisimman laajasti. Tulee suosia laitteiden ryhmähankintoja, ja laitteiden on oltava innovatiivisia (16). |
4.6 |
ETSK suosittaa tiivistä koordinointia Tulli-ohjelman sekä Euroopan horisontti -ohjelman kanssa. Ensiksi mainitusta on tarkoitus rahoittaa infrastruktuureja ja tietojärjestelmiä, mm. kaupan alan toimijoiden ja tullin välisen viestinnän digitalisoimista, ja jälkimmäinen on hyödyllinen innovatiivisten tullitarkastustekniikoiden selvittämiseksi. |
5. Erityistä
5.1 |
Kun otetaan huomioon, että tavaraa liikkuu vuosittain yli 200 miljoonaa TEU-yksikköä (17) eli yli 10 miljoonaa kontillista, monilla meri- ja maantierajoilla on hyvin vaikea toteuttaa säntillisiä tarkastuksia. Olisikin tarkoituksenmukaista suorittaa tarkastuksia reittien varrella ja muuttaa tämän vuoksi konttien rakenteessa käytettäviä materiaaleja (18), jotta mahdollistettaisiin tunnistuksen suorittaminen miehittämättömillä ilma-aluksilla (”droneilla”) tai Galileo-järjestelmän avulla. |
5.2 |
Vuonna 1972 solmittua Geneven yleissopimusta ja vuodelta 1967 peräisin olevia ISO-standardeja olisi syytä ajantasaistaa. Ne ovat ajalta ennen 2000-luvulla tapahtuneita syvällisiä muutoksia, jotka liittyvät globalisaation vahvistumiseen ja yhä yleistyvään väärentämiseen (19), joka on huolestuttava ilmiö. |
5.3 |
Tullilaitteistoja tulee päivittää ripeästi, jotta voidaan ottaa viipymättä huomioon esineiden internetin, kyberturvallisuuden, digitaalisen jäljitettävyyden ja yhä edistyksellisempien teknologisten sovellusten kehitys sekä nopeuttaa niiden leviämistä ja EU:n tullialan osaamiskehykseen (20) pohjautuvaa ajantasaista koulutusta, joka tähtää niiden tietoiseen käyttöön. Olisi tärkeää varata uuden rahoitusvälineen yhteydessä määrärahoja nopeisiin toimiin, jotka liittyvät innovatiivisten laitteiden käyttöönottoon. Samalla tulee tarkistaa jo hyväksyttyjen laitteiden luetteloa. |
Bryssel 17. lokakuuta 2018.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja
Luca JAHIER
(1) Tähän mennessä vain yhdessätoista itäisellä ja kaakkoisella maaulkorajalla sijaitsevassa jäsenvaltiossa on tehty tarvittava inventaario laitteistoista ja toimenpidelajeista ja yksilöity vaatimusehdotukset kutakin luokkaa kohden.
(2) Tullitoimipaikkoja on 2 140 (ks. https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en).
(3) Erittäin hyödyllisiä tavarakonttien – joita on hyvin paljon – sisällön tarkastuksissa.
(4) Avustukset, joiden kohdalla poiketaan varainhoitoasetuksesta, myönnetään jäsenvaltioille, ja aineellinen omaisuus siirtyy niiden omistukseen; 7 artikla, 10 artiklan 2 kohta, 195 artiklan f alakohta ja 197 artikla 8. heinäkuuta 2018 annetussa asetuksessa (EU; Euratom) 2018/1046.
(5) The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU. © Euroopan unioni, 2015. EU:n tullialan osaamiskehyksessä eritellään alalla tarvittavat taidot ja vahvistetaan niiden määrittelyssä sovellettava lähestymistapa. Se muodostaa myös perustan eri osa-alueilla tarvittavien taitojen valinnalle. Erityistä huomiota kiinnitetään operatiivisten taitojen luettelon määrittelykriteereihin (esim. viittaus unionin tullikoodeksiin, vastaavuus ja työssä hankittava osaaminen, suuntautuminen tulevaisuuteen).
(6) Ks. EUVL C 229, 31.7.2012, s. 68
(7) Ks. alaviite 6.
(8) Ks. EUVL C 80, 19.3.2013, s. 11
(9) Ks. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0162+0+DOC+XML+V0//FI#title1PE 595.633v02-00 A8-0162/2017
(10) EU:ssa on nelisensataa siviililentoasemaa.
(11) Ehdotus on esitetty 27 jäsenvaltion unionia varten, ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksen siitä, että se aikoo erota Euroopan unionista ja Euratomista.
(12) Ks. COM(2018) 442 final, josta ETSK on laatinut erillisen lausunnon (asiakokonaisuus INT/860, katso tämän virallisen lehden sivu 45.
(13) Ks. ohjelmaan liittyvät ”työvierailut”.
(14) Tähän mennessä vain yhdessätoista itäisellä ja kaakkoisella maaulkorajalla sijaitsevassa jäsenvaltiossa on tehty tarvittava inventaario laitteistoista ja toimenpidelajeista ja yksilöity vaatimusehdotukset kutakin luokkaa kohden.
(15) Vuonna 2017 takavarikoitiin 31,4 miljoonaa tuotetta, joiden arvo oli yhteensä 582 miljoonaa euroa. Näistä 25 prosenttia oli elintarvikeväärennöksiä, 11 prosenttia leluja ja 8 prosenttia savukkeita (lähde: Euroopan komissio).
(16) Ks. COM(2018) 178 final, Komission kertomus tullialan tietotekniikkastrategiasta.
(17) TEU (twenty-foot equivalent unit). Yksi TEU vastaa yhtä 20 jalan pituista konttia (paino 28 tonnia ja tilavuus 40 kuutiometriä).
(18) Monien konttien rakenteissa on jo nyt puuta tai muita vastaavia materiaaleja.
(19) Ks. EUVL C 345, 13.10.2017, s. 25
(20) Ks. alaviite 6.