EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 2.3.2017
COM(2017) 200 final
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE
TEHOKKAAMMASTA PALAUTTAMISPOLITIIKASTA EUROOPAN UNIONISSA
- UUDISTETTU TOIMINTASUUNNITELMA
EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 2.3.2017
COM(2017) 200 final
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE
TEHOKKAAMMASTA PALAUTTAMISPOLITIIKASTA EUROOPAN UNIONISSA
- UUDISTETTU TOIMINTASUUNNITELMA
Komissio esitti 9. syyskuuta 2015 palauttamista koskevan toimintaohjelman 1 , johon sisältyi 36 konkreettista toimenpidettä Euroopan unionin palauttamisjärjestelmän tehostamiseksi. Suurin osa toimenpiteistä on meneillään tai jo toteutettu tämän tiedonannon liitteessä esitetyllä tavalla. Tästä huolimatta Euroopan unionin palauttamista koskevien tulosten kokonaisvaikutus on jäänyt vähäiseksi. Luvattomien muuttajien palauttamisessa tarvitaan siis aiempaa määrätietoisempia toimia, jotta saadaan aikaan selkeitä tuloksia.
Euroopan unionin palauttamispolitiikka on osa EU:n kokonaisvaltaista muuttoliikepolitiikkaa, ja sen haasteet ovat lisääntyneet entisestään toimintaohjelman antamisen jälkeen. Vuonna 2015 Euroopan unionista määrättiin poistumaan 533 395 luvatonta muuttajaa, kun vuonna 2014 luku oli 470 080. Pelkästään vuosina 2015–2016 vastaanotettiin noin 2,6 miljoonaa turvapaikkahakemusta. Vuoden 2016 ensimmäisten kolmen vuosineljänneksen hyväksymisaste oli 57 prosenttia, joten jäsenvaltiot saattavat joutua palauttamaan turvapaikkahakemusten käsittelyn jälkeen yli miljoona ihmistä. Samaan aikaan palauttamisaste Euroopan unionin tasolla ei kuitenkaan ole kasvanut. Kokonaispalauttamisaste 2 kasvoi 41,8 prosentista 42,5 prosenttiin vuosina 2014–2015, mutta samaan aikaan palautukset kolmansiin maihin vähenivät 36,6 prosentista 36,4 prosenttiin. Jos palautuksia Länsi-Balkanin maihin ei oteta huomioon, Euroopan unionin palauttamisaste on vielä pienempi, 27 prosenttia.
EU:n palauttamispolitiikan keskeiset haasteet ovat aina olleet sekä ulkoisia että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden sisäisiä. Komissio on yhdessä Euroopan ulkosuhdehallinnon ja jäsenvaltioiden kanssa puuttunut ulkoisiin näkökohtiin erityisten kolmansien maiden kanssa toteutettavien yhteistyökehysten kautta. Tätä varten kesäkuussa 2016 käynnistettiin uusi muuttoliikettä koskeva kumppanuuskehys 3 . Tänään hyväksytään tätä kehystä koskeva kolmas tilannekatsaus 4 .
Tuloksellinen palauttamispolitiikka alkaa Euroopan unionissa itsessään. Jäsenvaltioita kehotettiin 20.–21. lokakuuta 2016 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä 5 tehostamaan palauttamista koskevia kansallisia hallintomenettelyjä. Lisäksi valtion- ja hallitusten päämiesten 3. helmikuuta 2017 antamassa Maltan julistuksessa 6 todettiin, että EU:n palauttamispolitiikkaa on tarkasteltava kriittisesti ja että kansallisella ja unionin tasolla on analysoitava käytettävissä olevien lainsäädännöllisten, operatiivisten, taloudellisten ja käytännön välineiden soveltamista. Tämän vuoksi on tarpeen tarkastella palauttamisdirektiivin 7 soveltamista pragmaattisesti ja puuttua heikosti toimiviin seikkoihin esimerkiksi kannustamalla jäsenvaltioita parantamaan kansallisia palauttamisjärjestelmiään paremman koordinoinnin ja monialaisen lähestymistavan varmistamiseksi. Lisäksi on maksimoitava Euroopan unionin rahoitus- ja toimintavälineiden käyttö sekä luotava yhteistyöfoorumi, jotta voitaisiin parantaa tietojenvaihtoa sekä jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltaisten elinten yhteistyötä ja koordinaatiota. Euroopan raja- ja merivartioviraston tehtäviä on lisätty merkittävästi sen uudessa mandaatissa, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea paremmin niin yhteisissä kuin kansallisissakin palauttamistoimissa. Uusiin tehtäviin kuuluvan toimintavalmiuden kehittymistä valvotaan tänään julkaistavassa toisessa eurooppalaista raja- ja merivartiostoa käsittelevässä kertomuksessa 8 .
Tämä uudistettu palauttamista koskeva toimintasuunnitelma osoitetaan jäsenvaltioille, Euroopan unionin toimielimille ja virastoille ja siihen sisältyy uusia kohdistettuja toimia, jotka toteutetaan samanaikaisesti nykyisen toimintasuunnitelman mukaisesti käynnistettyjen toimien kanssa. Tarkoituksena on parantaa palauttamisastetta merkittävästi. Tämä merkitsee myös uutta sitoutumista vuoden 2015 toimintaohjelman täytäntöönpanon loppuun saattamiseen ja sitä, että sääntöjen vastaisen muuttoliikkeen torjumisesta ja luvattomien muuttajien palauttamisesta saadaan selkeitä tuloksia. Komissio antaa tätä varten myös suosituksen palautusten tehostamisesta palauttamisdirektiiviä sovellettaessa 9 .
I – EU:n palauttamisjärjestelmä: tehoa kansallisiin hallintojärjestelmiin ja palauttamismenettelyihin
I.1 Palauttamisdirektiivi
Tärkein luvattomien muuttajien palauttamista koskeva säädös on direktiivi 2008/115/EY (palauttamisdirektiivi). Siinä vahvistetaan yhteiset normit ja menettelyt luvattomien muuttajien tehokkaaksi palauttamiseksi perusoikeuksia ja palautuskiellon periaatetta noudattaen. Samaan aikaan siinä jätetään jäsenvaltioille tarpeellista liikkumavaraa tämän tavoitteen saavuttamiseen.
Schengenin arviointimekanismin 10 sekä Euroopan muuttoliikeverkoston keräämien tietojen kautta on saatu kattava yleiskuva jäsenvaltioiden suurimmista haasteista palautusten toteuttamisessa. Se osoittaa, että jäsenvaltioiden on tarpeen käyttää palauttamisdirektiivin mukainen jousto täysimääräisesti, jotta ne voisivat lisätä valmiuksiaan palauttaa Euroopan unionissa olevat luvattomat muuttajat, joiden määrä kasvaa jatkuvasti.
Lisäksi jäsenvaltioiden olisi komission tuella kartoitettava parhaat käytänteet ja vaihdettava niitä keskenään, jotta kolmansien maiden kansalaisille ei jää kannustimia oleskella jäsenvaltioiden alueella sääntöjenvastaisesti.
Nämä toimenpiteet on pantava täytäntöön primaarioikeutta, esimerkiksi EU:n perusoikeuskirjaa ja muuttoliikettä koskevaa EU:n säännöstöä, täysimääräisesti noudattaen. Palauttamisdirektiivi sisältää jo valmiiksi tätä varten vankat säännöt, jotka koskevat esimerkiksi tehokkaita oikeussuojakeinoja hakea muutosta palauttamispäätökseen, perheen yhtenäisyyttä, lapsen etua ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden erityistarpeita.
Komissio valvoo edelleen palauttamisdirektiivin soveltamista ja noudattamista ja kansallisten järjestelmien puutteiden korjaamista. Komissio antaa tänään suosituksen palautusten tehostamisesta palauttamisdirektiiviä sovellettaessa 11 antaakseen ohjausta siitä, miten direktiiviä voidaan käyttää apuna palautusten tehostamiseen. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava välittömiä toimenpiteitä suosituksen mukaisesti. Lisäksi palauttamiskäsikirjaa 12 , jossa ohjataan palauttamisdirektiivin tulkintaa ja käytännön soveltamista, on päivitettävä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus tämän suosituksen kanssa.
Komissio on valmis tarkistamaan palauttamisdirektiiviä tämän suosituksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella ja sen mukaan, miten paljon lisätoimia tarvitaan palauttamisasteen lisäämiseksi merkittävästi.
Tulevat toimet
- Jäsenvaltioiden olisi toteutettava välittömiä toimenpiteitä komission suosituksen mukaisesti.
- Komissio päivittää palauttamiskäsikirjan vuoden 2017 puoliväliin mennessä ja ottaa tämän suosituksen huomioon.
- Komissio valvoo edelleen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa palauttamisdirektiivin soveltamista ja noudattamista erityisesti palauttamista koskevan Schengen-arvioinnin kautta.
- Jäsenvaltioiden olisi komission tuella kartoitettava parhaat käytänteet, jotta kolmansien maiden kansalaisille ei jää kannustimia sääntöjenvastaiseen oleskeluun vuonna 2017.
I. 2 – Turvapaikkamenettelyjen väärinkäytökset
Kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat edustavat merkittävää osaa Euroopan unionissa olevista luvattomista muuttajista. Monet tulevat Euroopan unioniin pakoon sotaa, väkivaltaa ja vainoa, mutta toiset käyttävät turvapaikkahakemuksia keinona pitkittää oleskelua Euroopassa ja välttää palauttaminen. Selkeästi perusteettomia turvapaikkahakemuksia tehdään usein palauttamismenettelyn viime vaiheessa, jopa päiviä tai tunteja ennen lähtöä, tarkoituksena yksinomaan palauttamisen viivästyttäminen tai estäminen. Tämä asettaa raskaan taakan jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmille.
Esimerkiksi Nigerian kansalaiset olivat ensimmäisiä keskisen Välimeren reitin käyttäjiä. Vuonna 2016 heitä tuli Euroopan unioniin sääntöjenvastaisesti yli 37 000, ja heidän tekemiään turvapaikkahakemuksia rekisteröitiin yli 47 000. Vuoden 2016 ensimmäisten kolmen neljänneksen aikana Nigerian kansalaisten turvapaikkahakemusten hyväksymisaste oli 8 prosenttia. Yli 40 000 vuonna 2016 jätettyä turvapaikkahakemusta siis todennäköisesti hylätään.
Tällaisten tilanteiden estämiseksi jäsenvaltioiden olisi välittömästi käytettävä kaikki nykyisen turvapaikkalainsäädännön tarjoamat mahdollisuudet, joilla estetään turvapaikkajärjestelmän väärinkäytökset sellaisten luvattomien muuttajien toimesta, jotka selkeästi eivät ole kansainvälisen suojelun tarpeessa. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä erityisesti säännöksiä, jotka koskevat nopeutettuja turvapaikkamenettelyjä, myöhempien hakemusten tekemistä ja muutoksenhaun ei-automaattista lykkäävää vaikutusta, erityisesti kun muuttajat tulevat turvallisiksi katsotuista maista tai maista, joiden kansalaisia koskeva hyväksymisaste on alhainen.
Turvapaikka- ja palauttamismenettelyjen on hyvin tärkeä sopia yhteen saumattomasti. Nopea ja tehokas päätöksentekoprosessi on sekä vilpittömässä mielessä toimivien hakijoiden että jäsenvaltioiden edun mukaista. Tämän vuoksi on hyvin tärkeää, että näiden kahden prosessin välillä on virallinen linkki ja että turvapaikka- ja palauttamisviranomaisten välinen viestintä ja tietojenvaihto sujuu hyvin.
Pitkällä aikavälillä komission vuonna 2016 esittämä Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän uudistus tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia varmistaa sujuva ja tehokas yhteys turvapaikka- ja palauttamismenettelyjen välille. Erityisesti turvapaikkamenettelyasetusta 13 koskevalla ehdotuksella pyritään nopeuttamaan menettelyjä, jotta voidaan vastata ilmeisen perusteettomiin turvapaikkahakemuksiin ja myöhempiin hakemuksiin, joilla ei ole todellisia edellytyksiä tulla hyväksytyiksi. Sillä myös puututaan turvallisista kolmansista maista ja lähtömaista tuleviin muuttajiin ja pienennetään näin palauttamisoperaatioiden tarpeettoman peruuttamisen tai lykkääntymisen riskiä.
Tulevat toimet
- Jäsenvaltioiden olisi sujuvoitettava turvapaikkamenettelyjä Euroopan unionin voimassa olevan lainsäädännön nojalla, jotta vähennettäisiin turvapaikkajärjestelmän väärinkäyttöä, joka estää palautuksia.
- Jäsenvaltioiden olisi käytettävä nopeutettuja turvapaikkamenettelyjä ja tutkimatta jättämistä koskevia menettelyjä Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti käsitellessään selkeästi perusteettomia turvapaikkahakemuksia ja niitä seuraavia hakemuksia. Tällaisilla perusteilla tehtävillä muutoksenhauilla ei pitäisi olla automaattista lykkäävää vaikutusta jäsenvaltioissa.
- Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarpeelliset hallinnolliset toimenpiteet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjen linkittämiseksi toisiinsa paremmin ja vastuuviranomaisten välisen koordinoinnin tehostamiseksi.
I.3 – Palauttamisten täytäntöönpanoa koskevan tietojenvaihdon parantaminen
Tehokkaan palauttamisen ennakkoedellytyksiä ovat luvattomien muuttajien kiinniottaminen, tunnistaminen ja valvonta. Niihin tarvitaan järjestelmällistä tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden sisällä (palauttamisviranomaiset ja muut hallintoviranomaiset kuten terveys-, opetus- ja sosiaalipalveluviranomaiset) sekä jäsenvaltioiden kesken ja EU:n viranomaisten kanssa. Oikea-aikaisen tiedon saatavuus voi auttaa jäsenvaltioita kohdistamaan ja suunnittelemaan palauttamistoimensa paremmin. Tarvittavia tietoja puuttuu kuitenkin edelleen paljon. Koska rajanylitystietojärjestelmää ei ole, sallitun oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä ei ole saatavilla luotettavia tilastoja, ja palauttamispäätösten onnistuneesta täytäntöönpanosta on vain vähän tietoja.
Jäsenvaltioiden olisi kerättävä kansallisella tasolla kattavat reaaliaikaiset tiedot, jotta saadaan selkeä ja tarkka kuva sääntöjen vastaisen muuttoliikkeen tilanteesta yhdennetyn palauttamisen hallintasovelluksen (Integrated Return Management Application, IRMA) avulla. Jäsenvaltioilla on myös velvollisuus kirjata SIS-järjestelmään kaikki mitätöidyt asiakirjat, kuten oleskeluluvat, haltuunottoa varten. Komissio kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että tätä velvoitetta noudatetaan järjestelmällisesti.
Komissio on jo luomassa jäsenvaltioiden tueksi suotuisaa toimintaympäristöä palautusten täytäntöönpanolle kaikkialla Euroopan unionissa järjestelmällisen tietojenvaihdon kautta. Komissio teki vuoden 2016 aikana useita ehdotuksia nykyisten tietojärjestelmien (Schengenin tietojärjestelmä 14 , Eurodac 15 ) kehittämiseksi tai uusien järjestelmien (rajanylitystietojärjestelmä 16 , EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä 17 ) perustamiseksi. Tarkoituksena on tilkitä eräitä tietoaukkoja.
Jäsenvaltiot kertoivat viisumitietojärjestelmän (VIS) arvioinnin yhteydessä käyttävänsä järjestelmää yhä useammin luvattomien tulijoiden henkilöllisyyden selvittämiseen. Kolmannet maat eivät kuitenkaan tunnusta pelkästään VIS-järjestelmän tietoja näytöksi kansalaisuudesta tai ne edellyttävät lisätutkimuksia. Koska VIS-järjestelmässä ei säilytetä passijäljennöksiä, niiden hankkiminen Schengen-viisumin myöntäneen maan suurlähetystöstä vie aikaa tai voi jopa osoittautua mahdottomaksi. Tämän vuoksi komissio käynnistää toteutettavuustutkimuksen siitä, voitaisiinko viisumitietojärjestelmässä säilyttää jäljennöstä viisuminhakijan matkustusasiakirjoista, myös passista.
Lisäksi komissio on aloittanut tutkimuksen EU:n oleskelulupien rekisterin teknisestä toteutettavuudesta. Tarkoituksena on myös helpottaa tilannetta, jossa yhden jäsenvaltion alueella oleskeluun luvan saanut muuttaja muuttaa toiseen jäsenvaltioon sääntöjen vastaisesti 18 .
Komissio on samaan aikaan perustanut tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän varmistamaan, että näitä välineitä käytetään tehokkaasti. Maahanmuuttoviranomaisten pitäisi hyötyä tästä siten, että ne pystyvät hakemaan yhdellä haulla luvattomista muuttajista tietoja, jotka ovat saatavilla kaikissa EU:n järjestelmissä. 19
Jäsenvaltioiden kannalta on yhä tärkeämpää hyödyntää rikostuomioita koskevia tietoja tehtäessä päätöksiä laillisen oleskelun päättymisestä. Näiden tietojen avulla on helpompaa palauttaa kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä, joilla on rikosrekisteri. Komissio esittää kesäkuussa tarkistetun ehdotuksen säädöksestä, jolla perustetaan keskustietokanta tuomion saaneiden kolmansien maiden kansalaisten henkilötietoja varten. Sen kautta on helpompi löytää jäsenvaltio, jossa tuomio on annettu. Samalla nykyisen eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) käyttö tehostuu.
Jäsenvaltioiden olisi jo nyt otettava huomioon tuomiot vakavista rikoksista Euroopan unionissa, kun ne tekevät palauttamispäätöksiä ja arvioivat kunkin luvattoman muuttajan erityistilannetta esimerkiksi vapaaehtoisen palauttamisjakson, säilöönoton tarpeen tai maahantulokiellon osalta.
Tulevat toimet
- Komissio käynnistää vaikutustenarvioinnin, jossa selvitetään, onko luvattomien muuttajien henkilöllisyyden selvittämisen helpottamiseksi mahdollista säilyttää jäljennös viisuminhakijan matkustusasiakirjasta viisumitietojärjestelmässä ja mitkä tämän vaikutukset olisivat.
- Komissio tarkastelee EU:n oleskelulupien rekisterin teknistä toteutettavuutta viimeistään syyskuussa 2017.
- Jäsenvaltioiden on tallennettava kaikki peruutetut, vanhentuneet ja mitätöidyt oleskeluluvat SIS-järjestelmään.
- Jäsenvaltioiden olisi palauttamispäätöksiä tehdessään otettava huomioon tuomiot vakavista rikoksista Euroopan unionissa.
I.4 – Palautusten lisääminen ja uudelleenkotouttamisen tukeminen
Palauttamisdirektiivissä todetaan selkeästi, että pakkokeinoihin perustuvan palauttamisen sijasta olisi suosittava vapaaehtoista paluuta, jos se ei vaaranna palauttamismenettelyn tavoitteiden saavuttamista. Avustettua vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevissa paketeissa on yleensä kannustimia, joilla rohkaistaan paluuta.
On hyvin tärkeää lisätä edelleen vapaaehtoista paluuta koskevan tiedon levittämistä luvattomille muuttajille, jotta voidaan varmistaa, että heillä on mahdollisuus saada täsmällisiä tietoja myös, kun he luottavat todennäköisimmin epävirallisiin tiedonlähteisiin omissa yhteisöissään tai kun he ovat haluttomia palaamaan ja/tai suhtautuvat epäluuloisesti maahanmuuttoviranomaisiin.
Lähtömaissa koetaan yhä useammin tilanteita, joissa eri jäsenvaltioista palaaville luvattomille muuttajille on annettu eritasoisia uudelleenkotouttamispaketteja (käteisenä tai luontoissuorituksina). Tämä voi johtaa siihen, että lähtömaat suosivat palautuksia ainoastaan jäsenvaltioista, jotka tarjoavat parempia uudelleenkotouttamispaketteja, ja jopa siihen, että luvattomat muuttajat hakeutuvat Euroopan unionissa maahan, joka tarjoaa eniten tukea vapaaehtoiseen paluuseen. Jotta palauttamisastetta voitaisiin parantaa, on tarpeen varmistaa, että uudelleenkotouttamispaketit ja yleiset paluuseen kannustavat käytänteet ovat johdonmukaiset kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio auttaa jäsenvaltioita tässä Euroopan muuttoliikeverkoston paluumuuttoa käsittelevän asiantuntijaryhmän kautta.
Luvattomat muuttajat hyväksyvät vapaaehtoisen paluun paketin todennäköisemmin, jos he tietävät, että ainoa vaihtoehto niille on pakkokeinoihin perustuva palauttaminen, koska luvaton oleskelu ei ole enää mahdollista.
Tuetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmien ja niihin liittyvien uudelleenkotouttamistoimenpiteiden tuloksellisuus riippuu yhteisistä standardeista. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi sovellettava neuvoston 9. kesäkuuta 2016 hyväksymiä ei-sitovia vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen ohjelmien käytöstä annettuja suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia.
Jäsenvaltioissa on lisättävä valmiuksia ja asiantuntemusta kehittää ja hallita paluuseen liittyviä hankkeita ja ohjelmia Tämän vuoksi kannustetaan toimia, joissa jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä koko Euroopan unionin eduksi. Näissä hankkeissa toteutetaan toimia palauttamisen tehostamiseksi, esimerkiksi kaikentyyppistä apua palauttamista valmisteltaessa sekä valmiuksien kehittämiseen että uudelleenkotouttamiseen liittyviä toimia. Ne yhdistetään hankkeisiin, joiden toteuttaminen on meneillään osana yhdennetyn palauttamisen hallinnan lähestymistapaa ja joita toteutetaan yhdennetyn palauttamisen hallintasovelluksen kautta.
Tulevat toimet
- Jäsenvaltioiden olisi varmistettava komission tuella johdonmukainen lähestymistapa uudelleenkotouttamista koskevaan apuun ja yleisiin käytänteisiin, joilla muuttajia kannustetaan palaamaan.
- Jäsenvaltioiden olisi osallistuttava aktiivisesti kaikentyyppiseen paluuta edeltävään apuun liittyviin yhteisiin ohjelmiin.
I.5 – Yhteistyö
Palauttamista koskevan yhteistyön parantaminen
Jäsenvaltioiden on tarpeen parantaa ja lujittaa palauttamisvalmiuksiaan, jotta voidaan varmistaa yhdennetympi ja koordinoidumpi palautusten lähestymistapa ja hallinta suosituksessa esitetyllä tavalla. Tämän on tarkoitus johtaa parempaan tietojenvaihtoon, monialaiseen lähestymistapaan ja kaikkien palauttamiseen liittyvien kysymysten yksinkertaistamiseen. Jäsenvaltiot voivat käyttää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kansallisia ohjelmia näiden lisättyjen valmiuksien tukemiseen, jotta voidaan varmistaa lainvalvonta- ja maahanmuuttoviranomaisten välisen suunnittelun, koordinoinnin ja seurannan parantuminen ja toimien koordinointi oikeusviranomaisten, säilöönottoviranomaisten, huoltajuusjärjestelmien, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen välillä. Näin voidaan reagoida nopeasti ja riittävästi silloin, kun tilanteeseen on puututtava monialaisin toimin.
Komissio puolestaan parantaa koordinointia ja seurantaa kansallisten elinten kanssa Euroopan unionin tasolla osana yhdennettyä palauttamisen hallinnan lähestymistapaa. Foorumina ovat Euroopan muuttoliikeverkoston paluumuuttoa käsittelevän asiantuntijaryhmän (EMN-REG) ja Euroopan raja- ja merivartioviraston suorien yhteyspisteiden kokoukset.
Vuonna 2015 annetussa palauttamista koskevassa toimintasuunnitelmassa annettiin komissiolle tehtäväksi perustaa oleskelulupien peruuttamiseen liittyvä kansallisten yhteyspisteiden verkosto, mutta tätä ei ole vielä toteutettu. Jäsenvaltioilla on jo nyt mahdollisuus tallentaa kaikki peruutetut, vanhentuneet ja mitättömät oleskeluluvat SIS-järjestelmään, minkä ansiosta kentällä toimivat viranomaiset voivat tarkistaa oleskeluluvan haltijan tilanteen.
Tulevat toimet
- Komission ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä toimien koordinointia osana yhdennettyä palauttamisen hallinnan lähestymistapaa.
- Komissio perustaa vuonna 2017 oleskelulupien peruuttamiseen liittyvän kansallisten yhteyspisteiden verkoston.
Yhdennetty palauttamisen hallintasovellus (IRMA)
Yhdennetty palauttamisen hallintasovellus on jäsenvaltioiden asiantuntijoille tarkoitettu rajoitettu tietojenvaihtojärjestelmä, jolla helpotetaan jo nyt jäsenvaltioiden palauttamis- ja takaisinottotoimien suunnittelua, järjestämistä ja toteuttamista ja jonka tavoitteena on palauttamisasteen kasvattaminen edelleen. Se tarjoaa myös tietoa parhaista käytänteistä ja ohjeista jaoteltuna kolmannen maan, lainsäädännön, palauttamisohjelman, palauttamisoperaatiotietojen ja tilastojen mukaan.
Järjestelmä on otettu käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Sveitsissä. Sen tietojen ansiosta Euroopan raja- ja merivartiovirasto voi omaksua proaktiivisemman roolin yhteisten palauttamisoperaatioiden suunnittelussa ja tehostaa muiden palauttamisoperaatioiden suunnittelua.
Suunnitelmissa on kehittää yhdennetyn palauttamisen hallintasovellusta edelleen, jotta voidaan parantaa palauttamisoperaatioihin ja takaisinottoon liittyvien tietojen keräämistä. Komissio on kehittämässä sovellukseen kohdennettuja tietotekniikkavälineitä, jotta tieto olisi jäsenvaltioiden ja Euroopan raja- ja merivartioviraston käytettävissä yhden kanavan kautta. Näin tietojen kerääminen Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastoa ja Eurostatia varten helpottuu ja monien tietopyyntöjen aiheuttama hallinnollinen rasite kevenee. Tietoja kerätään kuukausittain. Komissiolla ja jäsenvaltioilla on rajoitettu pääsy näihin tietoihin. Tämä prosessi helpottuu edelleen, kun tarkistettu Schengenin tietojärjestelmä tulee käyttöön. Yhdennetyssä palauttamisen hallintasovelluksessa annetaan reaaliaikaisia tietoja palauttamispäätösten tekemisestä ja noudattamisesta.
Lisäksi on kehitettävä erillinen tietotekniikkajärjestelmä palauttamistapausten käsittelemiseksi kansallisella tasolla niissä jäsenvaltioissa, jossa sellaista ei vielä ole. Tämän ansiosta standardoitu hallinta tehostuu ja palautettavista henkilöistä voidaan muodostaa kokonaiskuva kansallisten päätöksentekoprosessien mukaisesti.
Palautettavista henkilöistä tarvitaan kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön helpottamiseksi yksittäisiä tietoja, esimerkiksi tunnistetiedot ja asiakirjatodisteet. Nämä tiedot on toimitettava suojatusti kolmansien maiden hallintoviranomaisille, jotta voidaan vahvistaa palautettavan henkilön kansalaisuus ja saada tarvittavat matkustusasiakirjat. Tämän toteuttamiseksi tehokkaasti yhdennettyyn palauttamisen hallintasovellukseen tarvitaan yksittäisten takaisinottotapausten hallinnointiin tarkoitettu tietotekninen rajapinta, johon kolmansilla mailla ei ole pääsyä.
Komissio rahoittaa nämä hankkeet osana Euroopan muuttoliikeverkoston vuosien 2017–2018 monivuotista työohjelmaa.
Tulevat toimet
- Jäsenvaltioiden olisi toimitettava palauttamista koskevat pyydetyt tiedot yhdennettyyn palauttamisen hallintasovellukseen kuukausittain.
- Komissio ottaa käyttöön erillisen tietotekniikkajärjestelmän palauttamistapausten käsittelemiseksi kansallisella tasolla sekä siihen liittyvän yhteisen yhdennetyn palauttamisen hallintasovelluksen rajapinnan.
- Komissio kehittää yksittäisten takaisinottotapausten hallinnointiin tarkoitetun tietoteknisen rajapinnan yhdennettyä palauttamisen hallintasovellusta varten.
- Komissio tukee jäsenvaltioiden palautusten koordinointivalmiuksien kehittämistä edelleen osana yhdennetyn palauttamisen hallintasovelluksen tietoteknistä rakennetta.
Euroopan raja- ja merivartiovirasto
Euroopan raja- ja merivartiovirasto on tärkeä osa Euroopan unionin työtä, jonka tavoitteena on luoda Euroopan unionin palauttamisjärjestelmää tehostava operatiivinen kehys. Uudessa Euroopan raja- ja merivartiovirastosta annetussa asetuksessa määritettiin yhdeksi viraston ensisijaiseksi toiminta-alaksi laittomien muuttajien palauttaminen, minkä ansiosta virasto pystyy lisäämään huomattavasti jäsenvaltioille kohdentamaansa tukea ja kehittämään uusia palauttamiseen liittyviä toimia. Viraston edistymistä uuden mandaattinsa toteuttamisessa ja tässä uudistetussa toimintasuunnitelmassa esitetyissä toimissa valvotaan Euroopan raja- ja merivartioviraston toimintavalmiuteen saattamista koskevissa komission kertomuksissa.
Viraston aiempaa laajempien toimintavaltuuksien ansiosta se voi antaa apua kaikenlaisissa palauttamiseen liittyvissä seikoissa. Tämä kattaa vapaaehtoisen poistumisen sekä pakkokeinoihin perustuvan palauttamisen, mikä antaa virastolle valtuudet järjestää palauttamisoperaatioita (yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta) ja työskennellä kolmansien maiden kanssa, jotta parannettaisiin näiden valmiuksia tehdä jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä palauttamisoperaatioiden aikana. Viraston on hyödynnettävä valtuuksiaan täysimääräisesti kehittämällä jo tänä vuonna uusia tapoja tukea jäsenvaltioita.
Viraston rooli palauttamistoimissa Euroopan tasolla alkaa jo palauttamista valmistelevista toimista, joita on edelleen lisättävä. Erityisesti tuetaan luvattomien muuttajien henkilöllisyyden selvittämistä ja sitä, että kolmannet maat toimittavat matkustusasiakirjat palauttamista varten. Keskeisistä kolmansista maista olisi järjestettävä lisää tunnistamiskäyntejä, joiden aikana tai jälkeen osallistuvat viranomaiset antavat matkustusasiakirjat. Viraston olisi myös kartoitettava ja kehitettävä muita välineitä, joiden avulla kolmannet maat voivat todeta luvattomien muuttajien henkilöllisyyden nopeasti ja antaa uudet henkilöasiakirjat.
Jäsenvaltioiden palauttamisten alalla kohtaamista pääasiallisista operatiivisista riskeistä ja haasteista on tällä hetkellä vain vähän tietoa, samoin kuin siitä, miten virasto olisi olla valmiina tukemaan kansallisia viranomaisia niiden kohtaamisessa. Saatuaan valmiiksi jäsenvaltioiden kapasiteetin ja tarpeiden kartoittamisen Euroopan raja- ja merivartioviraston olisi laadittava räätälöidyt tukisuunnitelmat. Näin saadaan selville, minkälaista asiantuntemusta kukin jäsenvaltio tarvitsee ja miten virasto voi avustaa pilottihankkeissa ja käynnistää niitä.
Myös noutoon perustuvia palauttamisoperaatioita olisi käytettävä laajemmin. Niissä kolmansien maiden viranomaiset toteuttavat omien kansalaistensa palauttamiset Euroopan raja- ja merivartiovirastosta annetun asetuksen mukaisesti. Näillä toimilla on mahdollisuuksia parantaa Euroopan palauttamisvalmiuksia edelleen kustannustehokkaasti. Tämän vuoksi viraston olisi investoitava enemmän, esimerkiksi kohdennetun koulutuksen kautta, kolmansien maiden valmiuksiin osallistua tällaisiin operaatioihin. Koordinoidut yhteiset palauttamisoperaatiot olisi toteutettava Frontexin koordinoimia ilmateitse tapahtuvia yhteisiä palauttamisoperaatioita koskevien 12. toukokuuta 2016 annettujen ohjeiden mukaisesti.
Viraston on myös tarpeen ottaa pikaisesti käyttöön mekanismi, jolla tuetaan kaupallisilla lennoilla palautuksia toteuttavia jäsenvaltiota niin vapaaehtoisen poistumisen kuin pakkokeinoihin perustuvan palauttamisen rahoittamisessa. Lisäksi viraston olisi neuvoteltava lentoyhtiöiden kanssa kehyssopimukset, joita kansalliset palauttamisviranomaiset voivat käyttää tarvittaessa ja joissa vahvistetaan kaupallisten lentojen käytön yleiset ehdot (esimerkiksi kuinka monta palautettavaa henkilöä yhdellä lennolla voi olla ja kuinka monta saattajaa tarvitaan). Näin voitaisiin myös varmistaa, että keskeisiin palauttamiskohteisiin suuntautuville lennoille voidaan saada nopeasti useita paikkoja.
Jotta virasto selviäisi näiden tehtävien aiheuttamasta lisätyöstä ja pystyisi vastaamaan täysimääräisesti uuteen mandaattiinsa liittyviin odotuksiin, sen olisi toteutettava välittömästi toimenpiteitä varmistaakseen, että avoimet työpaikat täytetään ja palauttamistoimiin varatut määrärahat käytetään kokonaan.
Tulevat toimet
Euroopan raja- ja merivartioviraston on vuonna 2017
- otettava lisää henkilöstöä palauttamistukiyksikköönsä viimeistään kesäkuussa,
- otettava käyttöön kaupallisia lentoja koskeva mekanismi viimeistään kesäkuussa,
- lisättävä tukea palauttamisen valmisteluun järjestämällä tunnistamiskäyntejä viimeistään kesäkuussa,
- saatava valmiiksi jäsenvaltioiden valmiuksien ja palauttamistarpeiden kartoitus viimeistään kesäkuussa,
- nopeutettava noutoon perustuviin palauttamisoperaatioihin osallistuvien kolmansien valtioiden viranomaisten kouluttamista viimeistään lokakuussa,
- käytettävä osoitetut määrärahat kokonaan vuoden loppuun mennessä.
I.6 – Euroopan unionin rahoitus palauttamista ja takaisinottoa varten
Komissio antaa merkittävää taloudellista apua tukeakseen jäsenvaltioita näiden toteuttaessa palautuksia tehokkaasti palauttamisdirektiivin mukaisesti sekä tukeakseen käytännön yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden jakamista palautusten ja takaisinoton alalla. Pääasiallinen rahoitusväline, jolla EU tukee jäsenvaltioita, on turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto (AMIF).
Jäsenvaltioille on osoitettu vuosina 2014–2020 noin 806 miljoonaa euroa palauttamis- ja takaisinottotoimiin AMIF-rahaston kansallisten ohjelmien kautta. Tähän sisältyy tuki jäsenvaltioiden kansallisiin palauttamistoimiin ja yhteisiin eurooppalaisiin palauttamis- ja kotoutushankkeisiin, joita ovat erityisesti eurooppalaisten uudelleenkotouttamisvälineiden verkosto (ERIN), kolmansiin maihin palauttamista koskeva Euroopan yhdennetty lähestymistapa (EURINT) ja Euroopan palauttamisasioiden yhteyshenkilöiden verkosto (EURLO).
Tämän lisäksi vuoden 2014 jälkeen on annettu yhteensä 6,2 miljoonaa euroa hätäapuna palauttamiseen liittyvien kiireellisten tarpeiden täyttämiseen esimerkiksi tuetun vapaaehtoisen paluun suhteen. Muita palauttamiseen ja takaisinottoon liittyviä toimia on tuettu osana unionin AMIF-rahaston toimia, esimerkiksi takaisinottoa koskevien valmiuksien kehittämistä koskevaa rahoitusvälinettä, josta AMIF-rahaston osuus vuosina 2015–2016 on 12 miljoonaa euroa.
Tulevat toimet
Komissio osoittaa vuonna 2017 lisävaroja seuraavasti:
- 200 miljoonaa euroa jäsenvaltioille näiden palauttamiseen liittyviin toimiin tarkoitettujen kansallisten AMIF-rahasto-ohjelmien kautta. Näin parannetaan edelleen jäsenvaltioiden operatiivisia valmiuksia palauttamisen valmisteluun, valmiuksien kehittämiseen ja uudelleenkotouttamiseen palautusten lisäämiseksi.
- Lisämäärärahat EU:n ja sen kumppanimaiden välisen takaisinottoon liittyvän yhteistyön lisäämiseksi takaisinoton alalla osana takaisinottoa koskevien valmiuksien kehittämistä koskevaa rahoitusvälinettä.
II – Takaisinoton haasteiden ratkaiseminen
Kuten palauttamista koskevassa toimintaohjelmassa ilmoitettiin vuonna 2015, Euroopan unioni on lisännyt merkittävästi toimintaansa tärkeimpien lähtömaiden kanssa sekä Afrikassa että Aasiassa. Vaikka eräät lähtömaat tekevät yhteistyötä omien kansalaistensa takaisinotossa kansainvälisen oikeuden (ja AKT-maiden osalta myös Cotonoun sopimuksen 13 artiklan) mukaisen velvollisuutensa mukaisesti, monet maat eivät tee tyydyttävää yhteistyötä. Jäsenvaltiot ovat erityisesti raportoineet ongelmista, jotka liittyvät tilapäisten matkustusasiakirjojen saamiseen kolmansista maista tai eurooppalaisen matkustusasiakirjan käyttöön jopa tapauksissa, joissa henkilöllisyys ja kansalaisuus on hyvin tiedossa.
Intensiivinen työ takaisinoton sekakomitean säännöllisissä kokouksissa ja kohdennetuissa hankkeissa voimassa olevien 17:n takaisinottosopimuksen täytäntöönpanemiseksi on auttanut poistamaan joitakin takaisinoton esteitä sekä parantanut käytänteitä ja viestintää asianomaisten viranomaisten välillä. Joidenkin maiden kanssa sopimusten määräyksiä ei edelleenkään noudateta käytännössä.
Komissio on edistynyt uusia takaisinottosopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Neuvottelut Valko-Venäjän kanssa ovat nyt miltei päätöksessään, ja Nigerian, Tunisian ja Jordanian kanssa käynnistettiin neuvottelut samaan aikaan kuin viisumimenettelyjen helpottamista koskevat neuvottelut. Toisaalta Marokon kanssa vuonna 2003 aloitetut neuvottelut polkevat paikoillaan, eikä neuvotteluja Algerian kanssa ole aloitettu lainkaan huolimatta siitä, että neuvotteluvaltuutus annettiin jo vuonna 2002.
Komissio on keskittynyt suhteissaan niihin maihin, joiden kanssa ei saatu tehtyä virallista takaisinottosopimusta, käytännön yhteistyön parantamiseen operatiivisten välineiden, esimerkiksi vakiotoimintamenettelyjen, kautta.
Takaisinottovelvollisuuksia koskeva yhteistyö on useiden korkealla tasolla käytyjen keskustelujen jälkeen erottamaton osa Euroopan unionin uutta poliittista vuoropuhelua kolmansien maiden kanssa. Toimintaohjelmassa myös ilmoitettiin, että Euroopan unionin apua ja toimintamalleja olisi käytettävä kannustimina, kun edistetään kumppanimaan halukkuutta tehdä yhteistyötä ja parannetaan Euroopan unionin vaikutusvaltaa takaisinottoa koskevissa kysymyksissä. Tämä tuli esiin kesäkuussa 2016 ehdotetussa kumppanuuskehykseen perustuvassa lähestymistavassa 20 , jonka tarkoituksena on saada aikaan yhteinen muuttoliikkeen hallinta lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Painopiste on aluksi Etiopiassa, Senegalissa, Malissa, Nigeriassa ja Nigerissä.
Kumppanuuskehyksen täytäntöönpanoa ja tuloksia selostetaan tarkemmin kertomuksissa, jotka annettiin loka- ja joulukuussa 2016 ja 1. maaliskuuta 2017 21 . Yhteistyössä kolmansien maiden kanssa pyritään hyödyntämään kumppanuuskehyksen puitteissa kaikkia käytettävissä olevia politiikkatoimia ja välineitä 22 ja parantamaan siten yhteistyötä, jonka tavoitteena on kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden selvittäminen, tarvittavien asiakirjojen hankkiminen ja takaisinotto. Olisi käytettävä räätälöityjä toimintatapoja kaikkien, kunkin kumppanimaan kohdalla tärkeiden etujen, kannustimien ja vaikutuskeinojen tunnistamiseksi, jotta voidaan saavuttaa tavoitteet ja toteuttaa sitoumukset sekä tarjota kullekin kumppanimaalle kohdennettuja EU:n ja asianomaisen jäsenvaltion tukitoimenpiteitä, esimerkiksi paluumuuttajien tehokkaita uudelleenkotouttamistoimia. Näin voidaan parantaa muuttoliikkeen hallintaa ja samalla parantaa edelleen palauttamiseen ja takaisinottoon liittyvää yhteistyötä. EU:n ja jäsenvaltioiden on käytettävä tämän toteutumiseksi yhteistä vaikutusvaltaansa koordinoidusti ja tuloksellisesti.
Tulevat toimet
Komissio aikoo
- valvoa takaisinottosopimuksiin liittyviä kysymyksiä ja puuttua niihin,
- saattaa neuvottelut takaisinottosopimuksista Nigerian, Tunisian ja Jordanian kanssa nopeasti päätökseen ja pyrkiä aloittamaan ne Marokon ja Algerian kanssa,
- nopeuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa työtä käytännön yhteistyön lisäämiseksi sopimalla kolmansien maiden kanssa takaisinottomenettelyistä, viestintäkanavista ja työnkulusta EU:n perusoikeuskirjaa noudattaen.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot käyttävät kumppanuuskehyksen puitteissa yhteistä vaikutusvaltaansa koordinoidusti ja tuloksellisesti luomalla kolmansien maiden kanssa räätälöityjä lähestymistapoja, jotta muuttoliikettä voidaan hallita yhdessä ja parantaa edelleen palauttamista ja takaisinottoa koskevaa yhteistyötä.
III – Päätelmät
Tässä toimintasuunnitelmassa sekä suosituksessa palautusten tehostamisesta palauttamisdirektiiviä sovellettaessa esitetään useita kohdennettuja toimia, joiden avulla jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat kasvattaa palauttamisastetta merkittävästi. Näin lähetetään samalla selkeä viesti myös niille muuttajille, jotka eivät saa oikeutta oleskella Euroopan unionissa, siitä, ettei heidän kannata lähteä vaaralliselle matkalle Eurooppaan. Samalla voidaan rikkoa ihmisten salakuljetuksen liiketoimintamallia.
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava palauttamisdirektiivissä vahvistettuja vaatimuksia ja menettelyjä tehokkaammin ja suoremmin toteutettaessa palautuksia siten, että perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti ja palauttamisessa varmistetaan arvokkuuden säilyttäminen.
Komissio ottaa omalta osaltaan käyttöön asianomaisten Euroopan unionin virastojen tuella tässä uudistetussa toimintaohjelmassa esitetyt operatiiviset tukitoimenpiteet, joilla tuetaan ja autetaan jäsenvaltioita edelleen Euroopan unionin palauttamisjärjestelmän täytäntöönpanossa.
Lisäksi komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto lisäävät työtään takaisinottosopimusten tekemiseksi ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön parantamiseksi takaisinotossa käyttämällä yhteistä vaikutusvaltaansa koordinoidusti ja tuloksellisesti muuttoliikettä koskevan kumppanuuskehyksen puitteissa.
Komissio arvioi kehitystä ja antaa kertomuksen suosituksen ja uudistetun toimintasuunnitelman toteuttamisesta viimeistään joulukuussa 2017.
COM(2015) 453 final.
Siinä on mukana palautukset kolmansiin maihin sekä luvattomien muuttajien lähettäminen takaisin jäsenvaltiosta toiseen kahdenvälisten takaisinottosopimusten perusteella palauttamisdirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Tiedonanto ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa”, COM(2016) 385 final, 7.6.2016.
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle: Kolmas tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvasta uudesta kumppanuuskehyksestä kolmansien maiden kanssa, COM(2017) 205 final, 1.3.2017.
EUCO 31/16.
Lehdistötiedote 43/17, 3.2.2017.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi, EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.
Komission kertomus toinen Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle eurooppalaisen raja- ja merivartioston toimintavalmiuteen saattamisesta, COM(2017) 201 (final), 1.3.2017.
Komission suositus, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, palautusten tehostamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston 2008/115/EY direktiiviä sovellettaessa, C(2017) 1600.
Neuvoston asetus (EU) N:o 1053/2013, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja toimeenpanevan komitean 16 päivänä syyskuuta 1998 pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tekemän päätöksen kumoamisesta, EUVL L 295, 6.11.2013, s. 27.
Komission suositus, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, palautusten tehostamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston 2008/115/EY direktiiviä sovellettaessa, C(2017) 1600.
C(2015) 6250 final.
Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta, COM(2016) 467 final.
COM(2016) 881, 882 ja 883 final.
COM(2016) 272 final.
COM(2016) 194 final.
COM(2016) 731 final.
Palauttamisdirektiivin 6 artiklan 2 kohta.
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle: Viides raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia, COM(2017) 203 final.
Tiedonanto ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa”, COM(2016) 385 final, 7.6.2016.
COM(2016) 700 final, 18.10.2016, ja COM(2016) 960 final, 14.12.2016.
Tarveperusteiseen humanitaariseen apuun ei humanitaarisen avun periaatteiden mukaisesti voida liittää minkäänlaisia ehtoja.
EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 2.3.2017
COM(2017) 200 final
LIITE
asiakirjaan
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE
TEHOKKAAMMASTA PALAUTTAMISPOLITIIKASTA EUROOPAN UNIONISSA –
UUDISTETTU TOIMINTASUUNNITELMA
I. Tehostetaan luvattomien muuttajien palauttamista koskevaa EU:n järjestelmää |
|||
Toimi |
Toteutettu |
Ei toteutettu |
Huomautukset |
1. Vapaaehtoisen paluun edistäminen |
|||
Kansallisten vapaaehtoisen paluun järjestelmien erojen vaikutusten (lyhyt aikaväli) valvominen, jotta vältetään nk. paluushoppailua, jossa maahanmuuttajat suuntaavat kannattavimmat paluupaketit tarjoaviin jäsenvaltioihin. |
Käynnissä |
Eurooppalaisten uudelleenkotouttamisvälineiden verkosto (European Reintegration Instrument Network, ERIN) on perustanut yhdenmukaistamistyöryhmän. Euroopan muuttoliikeverkoston paluumuuttoa käsittelevä asiantuntijaryhmä (EMN-REG) valvoo tätä jatkuvasti ja on laatinut aiheesta analyysin 1 , joka käsittelee kannustimia palata kolmanteen maahan ja muuttajille annettua tukea uudelleenkotouttamiseen (Incentives to return to a third country and support provided to migrants for their reintegration). |
|
Rahoitus AMIF-rahastosta tuettujen vapaaehtoisen paluun ohjelmien kautta (lyhyt aikaväli) yhteistyössä valtiollisten kumppaneiden ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) kaltaisten valtiosta riippumattomien kumppaneiden kanssa |
Käynnissä |
Tämä on osa turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) annettavaa tuetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen apua. |
|
Vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen parhaiden käytänteiden edistäminen Euroopan muuttoliikeverkoston kautta, jotta kannustetaan jäsenvaltioita kehittämään toimivat puitteet, joissa laittomat maahanmuuttajat pääsevät helposti vapaaehtoista paluuta koskevien ohjelmien piiriin. |
Käynnissä |
EMN-REG valvoo tätä jatkuvasti. Saatavilla on seuraava raportti: -Dissemination of Information on Voluntary Return: how to reach irregular migrants not in contact with the authorities 2 . Lisäksi neuvoston päätelmissä (9.6.2016) hyväksyttiin ei-sitovat vapaaehtoista paluuta ja uudelleenkotouttamista koskevat yhteiset vaatimukset EMN-REG:n suosituksen pohjalta. |
|
Tuki yhteisille uudelleenkotouttamishankkeille (keskipitkä aikaväli), joilla voitaisiin parantaa sekä maahanmuuttajille annettavan tuen laatua että hallinnollisten kustannusten mittakaavaetujen kautta sen kustannustehokkuutta.
|
Käynnissä |
Monet jäsenvaltiot tarjoavat nyt yleisesti kannustimia paluuseen vapaaehtoisen paluun (ja uudelleenkotouttamisen) ohjelmien puitteissa |
|
2. EU:n sääntöjen noudattamisen tiukempi valvonta |
|||
Palauttamisdirektiivin soveltamisen arviointi (lyhyt aikaväli), jonka tarkoituksena on valvoa sen asianmukaista täytäntöönpanoa sekä laittomien muuttajien oikeuksien suojelun että palauttamisprosessin täysimääräisen ja tehokkaan toteutuksen osalta. |
Käynnissä |
Tämä prosessi on käynnissä. Arviointi toteutetaan jäsenvaltioihin suuntautuvilla käynneillä osana Schengenin arviointimekanismia sekä EMN-REG:n tulevalla selvityksellä, joka käynnistetään 1.4.2017. |
|
Palauttamista koskevat Schengen-arvioinnit (käynnissä), joilla voidaan helpottaa kansallisten lakien ja hallinnollisten käytänteiden puutteiden tunnistamista ja korjaamista palauttamista koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanossa. |
Käynnissä |
Tämä prosessi on käynnissä. Myös 1.3. annettu suositus perustuu käyntien yleisiin tuloksiin. Uudet käytetyt välineet: ensimmäiset kaksi palauttamiseen liittyvää yllätyskäyntiä toteutettiin vuonna 2016. |
|
Palauttamisdirektiivin mahdollinen tarkistaminen sen täytäntöönpanoa koskevan toisen kertomuksen pohjalta (viimeistään vuonna 2017) |
Harkitaan |
Komissio on valmis käynnistämään palauttamisdirektiivin tarkistuksen tämän suosituksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella ja sen mukaan, kuinka suuri on tarve toteuttaa lisätoimia palauttamisasteen parantamiseksi merkittävästi. |
|
Kansallisissa laeissa ja hallinnollisissa käytänteissä olevien paluuseen liittyvien parhaiden käytänteiden ja esteiden kartoittaminen Euroopan muuttoliikeverkoston kautta (keskipitkä aikaväli), jotta voidaan helpottaa kansallisten lakien ja hallinnollisten käytänteiden puutteiden korjaamista palauttamista koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanossa. |
Käynnissä |
EMN-REG analysoi palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä paluun esteitä |
|
Tuettua vapaaehtoista paluuta koskevien tietojen liittäminen turvapaikkamenettelyyn (keskipitkä aikaväli) siten, että turvapaikanhakijoille ilmoitetaan aikaisin ja kaikissa turvapaikkamenettelyn vaiheissa mahdollisuudesta tuettuun vapaaehtoiseen paluuseen, jotta tarjotaan toimiva vaihtoehto henkilöille, jotka haluavat palata kotimaihinsa arvokkaasti. |
Käynnissä |
EMN-REG valvoo tätä jatkuvasti. Lisätyötä tarvitaan, mutta seuraava raportti on saatavilla: The Return of Rejected Asylum Seekers: Challenges and Good Practices 3 . |
|
3. Palauttamisten täytäntöönpanoa koskevan tietojenvaihdon parantaminen |
|||
Schengenin tietojärjestelmän arviointi (käynnissä) (lyhyt aikaväli), jotta voidaan ehdottaa toimia, joilla palauttamista koskevaa EU:n järjestelmää tehostetaan. |
Kyllä |
Arviointi julkaistu 21.12.2016 – COM(2016) 880 final; SWD(2016) 450 final. |
|
Kansallisten yhteyspisteiden verkoston perustaminen vaihtamaan tietoja oleskelulupien peruuttamisista (lyhyt aikaväli), jotta parannetaan jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa oleskelulupien peruuttamisesta. |
Ei |
Vuonna 2015 annetun palauttamista koskevan toimintasuunnitelman mukaan komission piti perustaa kansallisten yhteyspisteiden verkosto vaihtamaan tietoja oleskelulupien peruuttamisista, mutta tätä ei ole vielä tehty. Tämän todetaan olevan toimi, jonka komissio toteuttaa vuoden 2017 aikana. |
|
Lainsäädäntöehdotukset maahantulokieltojen ja palauttamispäätösten pakollisesta tallentamisesta Schengenin tietojärjestelmään (2016) (keskipitkä aikaväli), jotta jäsenvaltioiden tekemien palauttamispäätösten vastavuoroinen tunnustaminen ja niiden EU:n laajuinen täytäntöönpano voidaan varmistaa käytännössä. |
Kyllä |
Ehdotukset annettu 21.12.2016. COM(2016) 881 – palauttamispäätökset SIS-järjestelmässä COM(2016) 882 – kaikki maahantulokiellot SIS-järjestelmässä |
|
Älykkäitä rajoja koskeva tarkistettu ehdotus (2016), jolla lisätään palauttamistapausten määrää luomalla kaikki kolmansien maiden kansalaisten rajanylitykset sisältävä rekisteri. |
Kyllä |
Esitetty 6.4.2016. Älykkäitä rajoja koskeva paketti sisältää seuraavat: -tiedonanto ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi” 4 -Asetus rajanylitystietojärjestelmän perustamisesta 5 -Ehdotus Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta rajanylitystietojärjestelmän edellyttämien teknisten muutosten lisäämiseksi. |
|
Eurodac-asetuksen soveltamisalan mahdollinen laajentaminen (keskipitkä aikaväli), jotta tietoja voidaan käyttää myös palauttamismenettelyjä varten. |
Kyllä |
Ehdotus annettu 4.5.2016 – COM(2016) 272 final. |
|
Viisumitietojärjestelmän täytäntöönpanon arviointi (2016) (keskipitkä aikaväli) |
Kyllä |
Annettu 14.10.2016 – COM(2016) 655 final. |
|
4. Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) aseman ja toimeksiannon vahvistaminen |
|||
Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) koordinoimien yhteisten palauttamisoperaatioiden aiempaa järjestelmällisempi käyttö lyhyellä aikavälillä, mikä mahdollistaa jäsenvaltioiden resurssien yhdistämisen. |
Käynnissä |
Euroopan raja- ja merivartiovirasto järjestää palauttamisoperaatioita yhä useammin. Virasto järjesti 12.1.–20.2.2017 yhteensä 29 lentoa, joilla palautettiin 1 602 kolmannen maan kansalaista. Yhteensä vuonna 2017 järjestettiin 1 663 palautusta. |
|
Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) järjestämä saattajien ja johtavien saattajien koulutus (käynnissä) (lyhyt aikaväli) jäsenvaltioiden auttamiseksi niiden perustaessa palauttamislentoja varten nopeasti käytettävien saattajien ryhmiä. |
Käynnissä |
Pantu osittain täytäntöön. Lisää koulutusta tarvitaan, kun jäsenvaltiot järjestävät pakkokeinoihin perustuvien palauttamisten saattajat ja valvojat sekä palauttamisasiantuntijat, joita tarvitaan yhteensä 690 henkilön reservitavoitteen saavuttamiseen. |
|
Lainsäädäntöehdotukset Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) toimeksiannon laajentamisesta palauttamisasioissa (2016) (keskipitkä aikaväli), minkä tavoitteena on Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) roolin lisääminen ja laajentaminen |
Kyllä |
Lainsäädäntöehdotus esitetty 15.12.2015 – COM(2015) 671. Euroopan raja- ja merivartiovirastoa koskeva asetus N:o 2016/1624 hyväksytty 14.9.2016. |
|
5. Yhdennetty palauttamisen hallintajärjestelmä |
|||
Yhdennetyn palauttamisen hallintajärjestelmän perustaminen (lyhyt aikaväli), jotta voidaan saavuttaa yhtenäinen ja tehokas palauttamisen hallintajärjestelmä yhdessä Euroopan raja- ja merivartioviraston (aiemmin Frontex) kanssa. |
Kyllä |
Vuonna 2016 kehitettiin yhdennetty palauttamisen hallintasovellus (Integrated Return Management Application, IRMA). Järjestelmä on otettu käyttöön kaikissa EU:n jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Sveitsissä. Se on nyt toiminnassa. |
|
Muuttoliikkeen eurooppalaisten yhteyshenkilöiden (EMLO) tehtävien ja ensisijaisten maiden määritteleminen näiden lähettämistä varten, jotta helpotetaan yhteistyötä kyseisten maiden viranomaisten kanssa niiden kansalaisten takaisinottoasioissa. |
Kyllä |
Yhteyshenkilöitä ollaan nyt lähettämässä. |
|
Etenemissuunnitelma palauttamista koskevien tilastotietojen keräämiseksi (lyhyt aikaväli) asianmukaisia poliittisia toimia varten. |
Käynnissä |
Vuonna 2016 aloitettiin palauttamista ja takaisinottoa koskevien operatiivisten tietojen tehostetun keräämisen kehittäminen ja toteuttaminen, jossa alustana käytettiin yhdennettyä palauttamisen hallintasovellusta ja joka koski kaikkia jäsenvaltioita. Palauttamista koskevien operatiivisten tietojen keräämisen kuukausittain yhteisesti sovittujen määritelmien ja indikaattorien mukaisesti odotetaan helpottavan jäsenvaltioita, Euroopan raja- ja merivartiovirastoa, EASOa ja Eurostatia palauttamisvalmiuksien ja -operaatioiden suunnittelussa, koordinoinnissa ja hallinnassa. |
|
Muuttoliikkeen eurooppalaisten yhteyshenkilöiden lähettäminen keskeisiin kolmansiin maihin (keskipitkä aikaväli) |
Käynnissä |
Lähettäminen aloitettiin vuonna 2016, ja sen on tarkoitus saada kokonaan toteutettua vuonna 2017. |
|
Maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkostoja koskevan EU-lainsäädännön arviointi ja mahdolliset lainsäädäntöehdotukset sen tarkistamiseksi (keskipitkä aikaväli) sen tutkimiseksi, onko maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston lisäarvoa tarpeen parantaa. |
Käynnissä |
|
Saadaan päätökseen maaliskuussa 2017.
|
Selvitys keinoista, joilla EU:n kulkuluvasta voidaan tehdä helpommin hyväksyttävä kolmansissa maissa (keskipitkä aikaväli) esimerkiksi parantamalla asiakirjan turvatekijöitä. |
Käynnissä |
Ehdotus eurooppalaisesta matkustusasiakirjasta laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten, esitetty 15.12.2015 – COM/2015/0668 final. Asetus (EU) 2016/1953, annettu 26.10.2016, eurooppalaisen matkustusasiakirjan käyttöönotosta laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista varten. |
|
II. TAKAISINOTTOA KOSKEVAN YHTEISTYÖN TEHOSTAMINEN LÄHTÖ- JA KAUTTAKULKUMAIDEN KANSSA |
|||
Toimi |
Toteutettu |
Ei toteutettu |
Huomautukset |
1. Takaisinottoa koskevien sitoumusten tehokas täytäntöönpano |
|||
Erityisten takaisinottosopimusten ja Cotonoun sopimuksen mukaisten takaisinottoa koskevien sitoumusten täytäntöönpanon varmistaminen |
Käynnissä |
Takaisinottoa käsittelevien sekakomiteoiden säännölliset kokoukset takaisinottosopimusten mukaisesti, muut poliittisen ja teknisen tason kokoukset, välineet kolmansien maiden takaisinottoa koskevien valmiuksien parantamiseksi. |
|
Kahdenväliset takaisinottoa koskevat kokoukset Saharan eteläpuolella sijaitsevien lähtömaiden kanssa Nigeriasta ja Senegalista alkaen (lyhyt aikaväli), jotta tehostetaan käytännön yhteistyötä ja lisätään kumppanimaihin palautettavien osuutta. |
Käynnissä |
Kokoukset pääasiallisten lähtömaiden (Ghana, Senegal, Norsunluurannikko, Mali, Etiopia ja Nigeria) kanssa Cotonoun sopimuksen 13 artiklassa esitetyn takaisinottovelvollisuuden toteuttamisen varmistamiseksi. |
|
2. Nykyisten takaisinottosopimuksia koskevien neuvottelujen saattaminen päätökseen ja uusien aloittaminen |
|||
Neuvottelujen käynnistäminen ensimmäisen kerran tai uudelleen Pohjois-Afrikan maiden kanssa (keskipitkä aikaväli). |
Käynnissä |
- Tunisia: neuvottelut aloitettu lokakuussa 2016 (joulukuussa 2014 annetun toimeksiannon perusteella), - Marokko: neuvottelut ovat pysähdyksissä (viimeisin neuvottelukierros on pidetty tammikuussa 2015). - Algeria: neuvotteluja ei ole aloitettu. Epävirallinen muuttoliikettä koskeva vuoropuhelu huhtikuussa 2016 kattoi myös takaisinoton. |
|
Mahdollisuuksien selvittäminen neuvottelujen käynnistämiseksi uusista takaisinottosopimuksista tärkeimpien lähtömaiden kanssa (keskipitkä aikaväli) |
Käynnissä |
- Neuvottelut Nigerian kanssa aloitettiin lokakuussa 2016 - Jordanian kanssa tehtävää takaisinottosopimusta koskevan ehdotuksen ensimmäinen käsittely marraskuussa 2016 |
|
3. Takaisinottoa koskevat korkean tason poliittiset vuoropuhelut |
|||
Korkean tason poliittisen vuoropuhelun käyminen niiden maiden kanssa, jotka ovat muuttoliikkeen kannalta ensisijaisia (keskipitkä aikaväli), jotta asetetaan etusijalle paluu- ja takaisinottokysymys niiden maiden kanssa, joissa tarvitaan poliittista sitoutumista ja vaikutusvaltaa joko nykyisten sitoumusten täytäntöönpanoa tai takaisinottosopimuksia koskevien neuvotteluiden loppuunsaattamista tai käynnistämistä varten. |
Käynnissä |
- Takaisinottoa koskeva korkean tason poliittinen vuoropuhelu Saharan eteläpuolella sijaitsevien maiden kanssa osana kumppanuuskehystä: Niger, Etiopia, Mali, Senegal, Nigeria (ennen tätä Alankomaiden ulkoministeriö korkean edustajan puolesta: Norsunluurannikko, Mali, Ghana) - Korkean tason poliittinen vuoropuhelu Egyptin ja Pakistanin kanssa - Korkean tason poliittinen vuoropuhelu Afganistanin kanssa, tuloksena yhteinen muuttoliikekysymysten etenemissuunnitelma lokakuussa 2016 - Useita seminaareja palauttamisen, takaisinoton ja uudelleenkotouttamisen parhaista käytänteistä osana Rabatin ja Khartumin prosesseja |
|
EU:n avun ja politiikkojen käyttäminen kannustimina lisäämään kumppanimaan halukkuutta tehdä yhteistyötä EU:n kanssa |
Käynnissä |
- Kesäkuussa 2016 esitelty kumppanuuskehykseen perustuva lähestymistapa Saharan eteläpuolella sijaitsevien maiden kanssa, ensisijaisina painopisteinä Senegal, Mali, Etiopia, Nigeria ja Niger - Taloudellinen lisätuki kolmansille maille EU:n Afrikka-hätärahastosta |
|
4. Uudelleenkotoutumisen tukeminen ja valmiuksien kehittäminen |
|||
Erityisen takaisinottoa koskevien valmiuksien kehittämistä koskevan rahoitusvälineen perustaminen (lyhyt aikaväli), jotta parannetaan toimivaltaiset viranomaisten kykyä vastata oikea-aikaisesti takaisinottopyyntöihin ja omien kansalaisten tunnistamista lähtömaissa helpotetaan ja nopeutetaan. |
Käynnissä |
AMIF-rahastoon kuuluva takaisinottoa koskevien valmiuksien kehittämistä koskeva rahoitusväline. Tavoitteena tarjota apua / valmiuksien parantamista kolmansille maille takaisinottoon tai takaisinottosopimuksia koskeviin neuvotteluihin liittyvän yhteistyön tukemiseksi. Valmisteilla useita toimia (Pakistan, Bangladesh, Afganistan, Sri Lanka). |
|
Vapaaehtoista paluuta koskevat ohjelmat kolmansissa maissa osana alueellisia kehitys- ja suojeluohjelmia (lyhyt aikaväli) |
Käynnissä |
IOM toimittaa tuetun vapaaehtoisen paluun ja uudelleenkotouttamisen tukea (lähtöä edeltävä apu, uudelleenkotouttamisen tukeminen) sadalle haavoittuvassa asemassa olevalle, Mauritaniaan jäämään joutuneelle muuttajalle osana AMIF-rahastosta tuettua Pohjois-Afrikan alueellisen kehitys- ja suojeluohjelman vuoden 2015 avustusta, joka on annettu Italian sisäministeriölle eli kyseisen ohjelman vetäjälle. Belgia tekee samassa ohjelmassa yhteistyötä Tunisian ja Marokon viranomaisten kanssa helpottaakseen vapaaehtoiseen paluuseen ja uudelleenkotouttamiseen liittyvien toimien hallintaa. |
|
Tuki vapaaehtoisen paluun ohjelmille Länsi-Balkanilla (lyhyt aikaväli), jotta kauttakulkumatkalla olevat muuttajat voivat tarttua tilaisuuteen palata vapaaehtoisesti kotimaihinsa ennen vaarallisen matkan tekemistä kokonaisuudessaan. |
Käynnissä |
IOM on järjestänyt yhdessä pakolaisista ja muuttoliikkeestä vastaavan viraston kanssa yhdeksän tiedotustilaisuutta tuetusta vapaaehtoisesta paluusta Serbian vastaanotto- ja turvapaikkakeskuksissa oleville muuttajille (noin 400 osanottajaa) osana Madad-rahastosta rajoitettua hanketta, jossa EU tukee Serbiaa ja entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa muuttoliikkeen, pakolaiskriisin ja Balkanin reitin hallinnassa. Viime viikolla (tieto 20.2.2017) viisi muuttajaa palasi lähtömaahansa tuetun vapaaehtoisen paluun menettelyllä, ja tällä hetkellä menettelyssä on 33 uutta muuttajaa, joiden paluu lähtömaahan on valmisteilla. Tuettuun vapaaehtoiseen paluuseen liittyvä tiedotustoiminta sekä henkilökohtainen neuvonta jatkuu koko vuoden. Lähtömaahansa palasi 1.1.–27.2.2017 yhteensä 27 henkeä osana tuettua vapaaehtoista paluuta. Paluut suuntautuivat Irakiin (11), Algeriaan (5), Pakistaniin (5), Iraniin (4), Ghanaan (1) ja Turkkiin (1). |
|
Rakenteellinen tuki palaajien uudelleenkotouttamiseen osana rahastoa, joka perustetaan Vallettassa järjestetyn EU:n ja Afrikan huippukokouksen johdosta (keskipitkä aikaväli), jotta uudelleenkotoutumisen tuki sisällytetään lähtömaiden nykyisiin järjestelmiin, kuten ammatillisen ja muun koulutuksen ohjelmiin ja tätä tukea laajennetaan. |
Käynnissä |
- EU:n Afrikka-hätärahaston osana hyväksytty muuttoliikkeen parempaa hallintaa koskeva aloite, johon kuuluu 100 miljoonan euron määrärahat muuttajien paluun ja uudelleenkotouttamisen tukemiseen ja joka kattaa Sahelin ja Tšad-järven alueen ja naapurimaat, myös Libyan. - Khartumin prosessin tukemiseen tarkoitettu kestävän ja arvokkaan paluun ja uudelleenkotouttamisen rahastosta (25 miljoonaa euroa) osallistutaan muuttajien paluuseen ja uudelleenkotouttamiseen tietyissä lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaissa, jotka ovat kumppanimaita. |
|
5. EU:n vipuvoiman lisääminen palauttamista ja takaisinottoa koskevissa kysymyksissä |
|||
Sopimus kattavasta toimenpidepaketista, jolla tuetaan takaisinottoa koskevia neuvotteluja ja ”enemmällä enemmän” -periaatteeseen pohjautuvaa palauttamisten tehostamista (lyhyt aikaväli) |
Käynnissä |
- Lähestymistapaa kehitettiin edelleen ja se saatettiin toimintavalmiuteen kumppanuuskehystä koskevassa tiedonannossa. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden yhteistä vaikutusvaltaa hyödynnettiin uudelleenkotouttamista koskevien neuvottelujen tukemisessa. - Taloudellinen tuki on kaikilla politiikan aloilla edelleen pääväline. Vipuvoimaa kaivattaisiin vielä muilla politiikan aloilla (kauppa, viisumipolitiikka, naapuruuspolitiikka, energia, ilmastonmuutos, ympäristö, meri- ja kalastusasiat, maatalous, digitaalialan politiikka ja koulutus). Yksityiskohtaiset tiedot kumppanuuskehystä koskevista raporteista 6 . |
|
Palauttamisen ja takaisinoton asettaminen etusijalle kaikissa yhteyksissä kolmansien maiden kanssa (lyhyt aikaväli), jotta pidetään kiinni selkeästä laittomien maahanmuuttajien lähtö- ja kauttakulkumaille annettavasta viestistä, että takaisinottoon liittyvä yhteistyö on tarpeen. |
Käynnissä |
- Viesti sääntöjen vastaisen muuttoliikkeen torjumisesta sekä paluuseen ja takaisinottoon liittyvän yhteistyön parantamisesta on välitettävä yhteyksissä asianomaisiin kolmansiin maihin. - Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kantoja on tarpeen koordinoida ja johdonmukaisuutta parantaa kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa. |
|
Räätälöityjen ja maakohtaisten pakettien laatiminen (keskipitkä aikaväli), jotta kumppanimaat voivat täyttää takaisinottoa koskevat velvoitteensa käytännössä ja neuvotteluja voidaan tukea. |
Käynnissä |
Räätälöityjä maakohtaisia paketteja suunnitellaan ja käytetään perustana kolmansien maiden kanssa käytävässä keskustelussa, myös hankkeissa ja välineissä, joilla on tarkoitus parantaa valmiuksia takaisinoton hallintaan. |