EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 7.8.2015
COM(2015) 398 final
2015/0174(NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen tekemiseen Euratomin puolesta
PERUSTELUT
1.EHDOTUKSEN TAUSTA
Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan politiikan yleisenä tavoitteena on estää ja havaita joukkotuhoaseiden levittämistoimia ja reagoida niihin. Joukkotuhoaseiden levittämistä koskeviin haasteisiin vastataan monenvälisillä sopimuksilla ja todentamismekanismeilla, kahdenvälisillä ja kansallisilla sääntelykehyksillä, suojatoimilla, seuraamuksilla, vientivalvontatoimilla, uhkien vähentämiseen liittyvällä yhteistyöllä sekä hätä- ja toimintasuunnitelmilla.
Toinen osa tätä politiikkaa ovat joukko toimenpiteitä, jotka koskevat joukkotuhoaseisiin liittyvää taitotietoa sekä sellaisia korkean riskin materiaaleja ja teknologioita, joita voidaan käyttää epäasianmukaisesti ja luvattomasti niin, että se saattaa aiheuttaa suurta vahinkoa.
Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (ISTC) perustettiin tätä taustaa vasten vuonna 1994 Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen. Sitä rahoitettiin yhdessä muiden osapuolten (Yhdysvallat, Kanada, Japani) kanssa kansainvälisellä monenvälisellä sopimuksella, jolla tähdätään joukkotuhoaseisiin liittyvän tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen leviämisen estämiseen. Ajan mittaan sopimukseen liittyi muita osapuolia eli Armenia, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Korean tasavalta, Norja, Venäjän federaatio ja Tadžikistan.
ISTC toimii tieteellisen tutkimuksen ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen risteyskohdassa, ja sen puitteissa on rahoitettu lähes 3 000 hanketta, joiden kokonaisarvo on yli 550 miljoonaa euroa. EU:n rahoitusosuus on noin 270 miljoonaa euroa. Viime vuosina ISTC:n toiminta-ajatus ja toiminta tieteellisenä keskuksena on muuttunut, jotta voidaan ottaa huomioon joukkotuhoaseiden leviämiseen liittyvät muutokset, uhka-analyysien tulokset ja osapuolten muuttuvat tarpeet. Keskus on keskittynyt entistä enemmän tukemaan hankkeita, joilla pyritään vähentämään laajempia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinriskejä. Sen toiminta ei ole välttämättä keskittynyt tutkijoiden uudelleensuuntaamiseen, vaan bioturvallisuuteen ja biouhkilta suojautumiseen, laboratorioiden fyysisen infrastruktuurin parantamiseen sekä asiaankuuluvien tieteellisten yhteisöjen verkostoitumisen edistämiseen.
Venäjän federaatio ilmoitti vuonna 2010 irtisanovansa sopimuksen omalta osaltaan, ja irtisanominen tuli voimaan 15. heinäkuuta 2015. Tämän seurauksena osapuolet sopivat, että on laadittava uusi sopimus, jotta keskus voi hoitaa toimeksiantonsa tehokkaasti muuttuneissa olosuhteissa.
Neuvosto valtuutti 21. lokakuuta 2013 komission aloittamaan Euroopan unionin ja Euratomin puolesta neuvottelut yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euratomin sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisestä sopimuksesta kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamiseksi, jäljempänä ’sopimus’, ja antoi vastaavat neuvotteluohjeet (asiakirja 14137/13 R – UE).
Neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu kokonaan, ja jäsenvaltioiden huomautukset on otettu huomioon neuvotteluissa. Toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen luonnos esitettiin neuvoston asesulkutyöryhmälle (CONOP) 24. helmikuuta 2014 ja ydinalatyöryhmälle 5. helmikuuta 2014.
Tämän jälkeen Euroopan komissio parafoi luonnoksen toiminnan jatkamista koskevaksi sopimukseksi. Kesäkuussa 2014 kaikki osapuolet parafoivat sopimuksen lukuun ottamatta Kazakstania, Norjaa ja Tadžikistania. Tässä vaiheessa odotettiin, että parafointi saatetaan päätökseen hyvin lyhyen ajan kuluessa.
Tämän vuoksi komissio laati tämän ehdotuksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta sopimuksen tekemiseksi Euratomin puolesta.
Sopimuksen parafointi Kazakstanin toimesta kesti odotettua kauemmin. Kazakstan pyysi alun perin lisäaikaa saattaakseen päätökseen sisäiset selvitysmenettelyt sopimuksen parafoimiseksi. Myöhemmin esitettiin joitakin vastalauseita sopimusluonnoksen venäjänkielisestä käännöksestä. Sisäisen menettelyn aikana ja hallituksen elokuussa 2014 toteutetun uudelleenjärjestelyn jälkeen Kazakstan esitti myös teknisen oikeudellisen vastalauseen, joka koski sopimuksessa olevaa viittausta Wienin yleissopimukseen. Tänä aikana myös Valko-Venäjä irtisanoi ISTC-sopimuksen, joten keskuksen toiminnan jatkamista koskevasta uudesta sopimuksesta oli poistettava viittaus Valko-Venäjään. Kaikkien näiden pyyntöjen käsittelemiseksi sovittiin, että sopimuksesta olisi laadittava uusi toisinto. Tässä uudessa toisinnossa ei ollut merkittäviä sisällöllisiä muutoksia edelliseen verrattuna, ja se on täysin sopusoinnussa neuvoston vahvistamien neuvotteluohjeiden kanssa. Kielelliset kysymykset saatiin ratkaistua, viittaus Valko-Venäjään poistettiin ja viittaus Wienin yleissopimukseen korvattiin asiaa koskevalla yleissopimuksen tekstillä, minkä Kazakstan hyväksyi. Näiden muutosten jälkeen kaikki osapuolet parafoivat sopimuksen uuden toisinnon Astanassa 22. kesäkuuta 2015.
Tämä ehdotus on seuraava vaihe kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisprosessissa. Ehdotetaan kahta rinnakkaista menettelyä, joista toinen koskee sopimuksen tekemistä Euratomin perustamissopimuksen nojalla ja toinen sopimuksen allekirjoittamista SEU-/SEUT-oikeusperustan nojalla.
Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin
Kuten vakautta ja rauhaa edistävään välineeseen liittyvässä vuosien 2014–2020 temaattisessa strategia-asiakirjassa todetaan, kaksikäyttötietojen leviämisen vuoksi on keskityttävä tukemaan ”tutkijoiden sitoutumista” koskevan käsitteen kehittämistä ”tutkijoiden uudelleensuuntautumisen” sijaan. EU:n lähestymistapaa on tämän jälkeen mukautettu vastaavasti, ottaen huomioon myös uudet tiedotus- ja viestintävälineet, joiden avulla on helpompi päästä mahdollisten joukkotuhoaseiden levittäjien arkaluonteisiin tietoihin ja taitotietoon.
Vuosien kuluessa ”inhimillisen ulottuvuuden” merkitys kasvoi asteittain yleisessä turvallisuuspolitiikassa ja keskittyi sekä uudelleensuuntautumistoimiin että tarpeeseen hillitä kaksikäyttötietojen ja -asiantuntemuksen leviämistä maailmanlaajuisesti. Näistä näkökohdista tuli entistä tärkeämpiä syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen, ja niiden johdosta vuonna 2004 hyväksyttiin lopulta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1540. Tästä kehityksestä keskusteltiin myös G8-ryhmän maailmanlaajuisen kumppanuusohjelman puitteissa. Vuonna 2009 G8-maiden työryhmä antoi huippukokouksen tukemana suosituksia koordinoidusta lähestymistavasta maailmanlaajuisen joukkotuhoaseisiin liittyvän tietämyksen leviämisen ja tutkijoiden sitoutumisen alalla. Siinä katsottiin, että joukkotuhoaseisiin liittyvän asiantuntemuksen tai CBRN-aloihin liittyvien arkaluonteisten tietojen leviäminen on vakava huolenaihe. Suosituksissa viitattiin ISTC:stä saatuihin kokemuksiin, joiden perusteella voitaisiin muotoilla asianmukaisia G8-maiden ulkopuolisia hankkeita keinona edistää joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisia toimia maailmanlaajuisesti. Deauvillessa järjestetyssä G8-ryhmän huippukokouksessa annetussa julistuksessa jatkettiin yleismaailmallista kumppanuusohjelmaa vuoden 2012 jälkeiselle ajalle ja todettiin, että tutkijoiden sitoutuminen on keskeinen osa-alue.
Eri suositukset otettiin huomioon neuvotteluissa ISTC:n toiminnan jatkamista koskevasta uudesta sopimuksesta. Sen sisältö on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 tavoitteiden mukainen.
Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan
Toiminnan jatkamista koskeva uusi sopimus on linjassa vuonna 2003 annetun EU:n turvallisuusstrategian ja sen vuonna 2008 annetun tarkistuksen sekä joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen asettamia uusia haasteita koskevan tehokkaan EU:n politiikan jatkamisen varmistamisesta vuonna 2013 annettujen neuvoston päätelmien kanssa. Päätelmissä kehotetaan lisäämään arkaluonteisen teknologian ja taitotiedon, kaksikäyttötuotteet mukaan lukien, suojaamista siirroilta.
Uusi sopimus on sopusoinnussa myös Horisontti 2020 -ohjelman ja erityisesti sen Turvalliset yhteiskunnat -osion kanssa. Osion tarkoituksena on edistää soveltavaa turvallisuustutkimusta useilla herkillä alueilla. Se vastaa myös asiaankuuluvien Euratomin tutkimusohjelmien sisältöä.
ISTC:n rahoitus on osa uutta vakautta ja rauhaa edistävää välinettä, erityisesti välinettä koskevan asetuksen 5 artiklan 2 kohtaa. Asetuksessa on useita säännöksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että toimien ja rahoituksen päällekkäisyydet vältetään. Komissiolla on lakisääteinen velvollisuus varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet ovat yhdenmukaisia unionin ja kansallisten avustustoimenpiteiden kanssa toimien ja rahoituksen päällekkäisyyksien välttämiseksi.
2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
Oikeusperusta
Nykyisen ehdotuksen oikeusperustasta päätettiin sen jälkeen, kun neuvotteluohjeita koskevasta ehdotuksesta oli keskusteltu asianomaisissa neuvoston työryhmissä (CONOP, ydinalatyöryhmä) ja pysyvien edustajien komiteassa.
Tämä ehdotus perustuu Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklaan.
Rinnakkainen menettely käynnistetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 ja 37 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan nojalla.
Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)
Jäsenvaltiot kutsuivat Euroopan unionin sopimuksen osapuoleksi, koska se pystyy mobilisoimaan asiantuntemusta koko unionissa ja sillä on ollut pitkään eli vuodesta 1992 alkaen kokemusta tällä alalla. Jäsenvaltiot olivat samaa mieltä siitä, että EU pystyy yksittäisiä jäsenvaltioita paremmin varmistamaan sidosryhmien, erityisesti tutkijoiden, välisen koordinoinnin ja verkostoitumisen. Jotkin käsitellyt riskit eivät tunne rajoja (esimerkiksi tautiepidemiat tai vaarallisten materiaalien salakuljetus), ja niitä on hallittava alueellisesti tai maailmanlaajuisesti.
3.JÄLKIARVIOINTIEN TULOKSET, SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA ASIANTUNTIJATIEDON KÄYTTÖ
Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
Kansainväliseen sopimukseen päädyttiin jälleen, koska se tarjoaa mahdollisimman suuren oikeusvarmuuden Euroopan unionille, mukaan lukien kansainvälisiin standardeihin perustuvat rahoitusmenettelyt, jotka takaavat Euroopan unionin varojen taloudellisten etujen suojaamisen.
Lisäksi on saatu joitain erioikeuksia, jotka voidaan järjestää ainoastaan osana uutta kansainvälistä sopimusta, kuten Kazakstanissa sijaitsevassa sihteeristössä työskentelevän EU:n henkilöstön erioikeudet ja vapaudet. Samoin on taattu pääsy laitoksiin EU:n rahoittamien toimien toteuttamisen valvomiseksi sekä joukko erioikeuksia, jotka mahdollistavat avun ilman arvonlisäveroa, tulleja ja muita veroja.
Sidosryhmien kuuleminen
ISTC:n neuvoa-antava tieteellinen komitea käynnisti vuonna 2014 sarjan kokouksia Euroopan unionin, Japanin, Yhdysvaltojen ja muiden tällä hetkellä ISTC:n jäseninä olevien maiden tiedeyhteisöjen edustajien kanssa. Tässä yhteydessä yksilöitiin useita tulevaisuudessa tuettavia painopisteitä ydinvoima-, bio- ja kemiallisen turvallisuuden aloilla, mutta myös ilmastonmuutoksen ja tieteelliseen verkostoitumiseen liittyvien mahdollisuuksien osalta.
Euroopan komissio järjesti helmikuussa 2015 kokouksen keskustelujen syventämiseksi kaikista kumppanimaista, myös EU-maista, olevien asiantuntijoiden muodostaman ryhmän kanssa. Painopisteet määriteltiin tarkemmin ja suosituksia saatiin rahoitusmekanismeista ja työmenetelmistä erityisesti verkostoitumisen lujittamiseksi.
Asiantuntijatiedon käyttö
EU:n kanta muotoiltiin Euroopan komission omien tieteellisten asiantuntijoiden antamien suositusten pohjalta. Suositusten laatimiseen osallistui myös Euroopan ulkosuhdehallinto. Lisäksi ohjeita antoivat useat tällä alalla toimivat EU:n korkean tason asiantuntijat, erityisesti ne, jotka osallistuvat EU:n puolesta ISTC:n tieteelliseen neuvoa-antavaan komiteaan.
Lisäksi rahoitettiin useita asiantuntijatutkimuksia tämän alan riskien ja uhkien arvioimiseksi Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa. Tuloksista keskusteltiin tiedemiesten sitoutumista käsittelevässä työryhmässä, jonka puheenjohtajana toimi komissio. Sen suositusten pohjalta ryhdyttiin jatkotoimiin.
4.YKSITYISKOHTAINEN SELVITYS EHDOTUKSEN ERITYISSÄÄNNÖKSISTÄ
ISTC:n tavoitteet ovat täysin yhdenmukaisia neuvoston antamien neuvotteluohjeiden kanssa.
Keskuksen keskeiset tavoitteet, sellaisina kuin ne on vahvistettu sopimuksen jatkamista koskevassa 2 artiklassa, ovat seuraavat:
i)
edistää sellaisten kansainvälisten mekanismien parantamista, joiden tarkoituksena on estää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien sekä sellaisten teknologioiden, materiaalien ja asiantuntemuksen leviäminen, jotka ovat joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämiseen, tuotantoon, käyttöön tai tehostamiseen liittyviä keskeisiä tekijöitä (mukaan lukien kaksikäyttöteknologia, -materiaalit ja asiantuntemus);
ii)
tarjota niille tutkijoille ja insinööreille, joilla on joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin sovellettavissa olevia tietoja ja taitoja, mukaan lukien kaksikäyttötiedot ja -taidot, mahdollisuuksia sellaiseen koulutukseen ja vaihtoehtoiseen työllistymiseen, jossa heidän tietojaan ja taitojaan voidaan käyttää rauhanomaiseen toimintaan;
iii)
edistää turvallisuuskulttuuria sellaisten materiaalien, laitteiden ja teknologioiden käsittelyn ja käytön osalta, joita voitaisiin käyttää joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen, tuotantoon tai käyttöön; ja
iv)
edistää toiminnallaan: kansainvälisen tieteellisen kumppanuuden kehitystä, maailmanlaajuisen turvallisuuden vahvistamista ja talouden kasvun lisääntymistä innovaatioiden avulla; perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta sekä teknologian kehittämistä ja kaupallistamista muun muassa ympäristö-, energia- ja terveysalalla sekä ydinturvallisuuden ja kemiallisen ja biologisen turvallisuuden sekä biouhkilta suojautumisen aloilla; niiden tutkijoiden yhdentymistä edelleen kansainväliseen tiedeyhteisöön, joilla on joukkotuhoaseisiin sovellettavissa olevia teknologioita, materiaalia ja asiantuntemusta.
Sopimuksessa (10 artikla) määrätään neuvotteluohjeiden mukaisesti, että kaikkiin tukea saavissa maissa toteutettaviin toimintoihin sovelletaan verovapausjärjestelmää ja muita veroetuuksia.
Rahoittavilla osapuolilla on täysimääräinen oikeus seurata, tarkastaa ja arvioida EU:n rahoittamia hankkeita, mukaan lukien rahoituksesta hyötyvät laitokset, sopimuksen 8 artiklan mukaisesti.
Sopimuksen 12 artiklassa vahvistetaan ISTC:n henkilöstön, myös Euroopan unionin puolesta toimivan henkilöstön, erioikeudet ja vapaudet. Sopimuksen 12 artiklan teksti on täysin sopusoinnussa diplomaattisuhteista 18 päivänä huhtikuuta 1961 tehdyn Wienin yleissopimuksen määräysten kanssa.
Suoraa viittausta Wienin yleissopimukseen ei voida käyttää eräiden Kazakstanin esille tuomien oikeudellisten kysymysten vuoksi. Näin ollen tämä viittaus korvattiin neuvottelujen aikana Wienin yleissopimuksen asiaankuuluvien määräysten tarkalla sanamuodolla.
2015/0174 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen tekemiseen Euratomin puolesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan sekä 101 artiklan toisen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
1)Neuvosto valtuutti 21 päivänä lokakuuta 2013 komission aloittamaan neuvottelut yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euratomin sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen sopimuksen tekemiseksi kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamisesta.
2)Nämä neuvottelut on saatu menestyksekkäästi päätökseen.
3)Sopimuksen allekirjoittamiseen sovelletaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kysymysten osalta erillistä menettelyä, sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.
4)Tämän vuoksi olisi hyväksyttävä se, että komissio tekee sopimuksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
Ainoa artikla
Hyväksytään, että komissio tekee Euratomin puolesta yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen sopimuksen kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamisesta, jäljempänä ’sopimus’.
Allekirjoitettavan sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
Tehty Brysselissä
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
EUROOPAN KOMISSIO
Bryssel 7.8.2015
COM(2015) 398 final
LIITE
asiakirjaan
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euratomin sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen tekemiseen
LIITE
asiakirjaan
NEUVOSTON PÄÄTÖS
hyväksynnän antamisesta komissiolle yhtenä osapuolena toimivien Euroopan unionin ja Euratomin sekä Amerikan yhdysvaltojen, Armenian tasavallan, Georgian, Japanin, Kazakstanin tasavallan, Kirgisian tasavallan, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan ja Tadžikistanin tasavallan välisen kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen toiminnan jatkamista koskevan sopimuksen tekemiseen
SOPIMUS
KANSAINVÄLISEN TIEDE- JA TEKNOLOGIAKESKUKSEN TOIMINNAN JATKAMISESTA
TÄMÄN SOPIMUKSEN OSAPUOLET, jotka
OVAT HUOLISSAAN ydinaseiden sekä radiologisten, kemiallisten ja biologisten aseiden, jäljempänä ’joukkotuhoaseet’, leviämisen aiheuttamasta maailmanlaajuisesta uhasta ja ydinmateriaalien sekä radiologisten, kemiallisten ja biologisten materiaalien käytöstä aseina;
VAHVISTAVAT UUDELLEEN tarpeen estää joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin liittyvien teknologioiden, materiaalin ja asiantuntemuksen leviäminen;
PALAUTTAVAT MIELEEN Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540, jonka mukaan kaikilla valtioilla on velvollisuus pidättäytyä tarjoamasta minkäänlaista tukea valtioista riippumattomille toimijoille, jotka yrittävät kehittää, hankkia, valmistaa, pitää hallussa, kuljettaa, siirtää tai käyttää ydinaseita tai kemiallisia tai biologisia aseita ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä;
TUNNUSTAVAT, että yhteistyöhön perustuvat valtioiden monenväliset toimet ovat tehokas keino estää joukkotuhoaseiden leviäminen, ja tunnustavat tieteellisen tutkimuksen ja teknologisen kehityksen tärkeän aseman keskeisinä seikkoina nykyisissä joukkotuhoaseiden leviämiseen liittyvissä haasteissa;
OTTAVAT HUOMIOON kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen, jäljempänä ’ISTC’ tai ’keskus’, perustamisesta Moskovassa 27 päivänä marraskuuta 1992 allekirjoitetun sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 1992 sopimus’, ja kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen perustamisesta tehdyn sopimuksen väliaikaista soveltamista koskevan pöytäkirjan, joka allekirjoitettiin Moskovassa 27 päivänä joulukuuta 1993, jäljempänä ’väliaikaista soveltamista koskeva pöytäkirja’;
OTTAVAT HUOMIOON ISTC:n tarpeen minimoida kannustimet osallistua toimiin, jotka voisivat johtaa joukkotuhoaseiden tai asiaan liittyvien materiaalien leviämiseen, tukemalla rauhanomaisiin tarkoituksiin tähtäävää tiedemiesten ja insinöörien tutkimus- ja kehitystoimintaa ja tekemällä yhteistyötä tällaisessa toiminnassa valtioissa, joissa on joukkotuhoaseisiin sovellettavissa olevia teknologioita, asiantuntemusta ja asiaan liittyviä materiaaleja, ja ISTC:n aikaisemmat toimet joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi ja valtioiden välisen tieteellisen yhteistyön edistämiseksi;
OTTAVAT HUOMIOON, että ISTC:n menestyminen edellyttää vahvaa tukea valtioilta, Euroopan unionilta ja Euroopan atomienergiayhteisöltä, jäljempänä ’Euratom’, valtioista riippumattomilta järjestöiltä, säätiöiltä, korkeakouluilta ja tutkimuslaitoksilta ja muilta hallitustenvälisiltä ja yksityisen sektorin organisaatioilta;
HALUAVAT, että ISTC jatkaa työtään ottaen huomioon ISTC:n jäsenyydessä tapahtuneet muutokset;
HALUAVAT mukauttaa ISTC:tä entisestään olosuhteisiin, jotka ovat muuttuneet ISTC:n perustamisen jälkeen siten, että ISTC:n toimet kannustavat ja tukevat osallistuvia tutkijoita ja insinöörejä, joilla on tietoja ja taitoja, jotka ovat sovellettavissa joukkotuhoaseisiin tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin (myös kaksikäyttötiedot ja -taidot), kansainvälisen tieteellisen kumppanuuden kehittämisessä, maailman turvallisuuden lujittamisessa ja taloudellisen kasvun edistämisessä innovaatioiden avulla; ja
PÄÄTTÄVÄT jatkaa ISTC:n toimintaa tekemällä tämän sopimuksen, joka perustuu vuoden 1992 tarkistettuun sopimukseen, ja korvata väliaikaista soveltamista koskevan pöytäkirjan, jotta ISTC:n tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin tieteellisellä yhteistyöllä,
OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
1 ARTIKLA
A)ISTC, joka alun perin perustettiin vuoden 1992 sopimuksella hallitustenväliseksi organisaatioksi, jatkaa toimintaansa tämän sopimuksen ehtojen mukaisesti. Kukin osapuoli edistää alueellaan keskuksen toimintaa. Keskuksella on tavoitteidensa saavuttamiseksi osapuolten lakien ja asetusten mukainen oikeustoimikelpoisuus tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä olla kantajana ja vastaajana oikeudenkäyntimenettelyissä.
B)Tässä sopimuksessa seuraavilla ilmaisuilla on tässä artiklassa säädetyt määritelmät:
i)’osapuolilla’ tarkoitetaan tämän sopimuksen tultua voimaan tämän sopimuksen allekirjoittajia, jotka ovat toimittaneet tämän sopimuksen 17 artiklan C kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, ja kaikkia valtioita, jotka ovat liittyneet tähän sopimukseen tämän sopimuksen 13 artiklan B kohdan mukaisesti;
ii)’keskuksen henkilöstöllä’ tarkoitetaan luonnollisia henkilöitä, jotka ovat keskuksen palveluksessa tai työskentelevät sen kanssa tehdyn sopimuksen perusteella tai jotka on määrätty keskuksen palvelukseen tai ovat sen palveluksessa väliaikaisesti keskuksen ja vähintään yhden osapuolen sopimalla tavalla;
iii)’perheenjäsenillä’ tarkoitetaan puolisoita; naimattomia alle 21-vuotiaita huollettavana olevia lapsia; naimattomia alle 23-vuotiaita huollettavana olevia lapsia, jotka ovat kokoaikaisia opiskelijoita korkea-asteen oppilaitoksissa; ja naimattomia lapsia, jotka ovat fyysisesti tai psyykkisesti vammaisia;
iv)keskuksen ’toiminnalla’ tarkoitetaan hankkeita ja muuta työtä, joka tehdään keskuksen puitteissa, tämän sopimuksen 2 artiklan mukaisesti;
v)keskuksen ’hankkeella’ tarkoitetaan yhteistyöhön perustuvaa, tietyn kestoista toimintaa, jota toteutetaan missä tahansa maailmassa ja johon voi kuulua avustuksia ja/tai laitteita, ja joka on hyväksyttävä tämän sopimuksen 6 artiklassa kuvatulla tavalla;
vi)hallintoneuvoston ’yksimielisyydellä’ tarkoitetaan kaikkien niiden osapuolten yksimielisyyttä hallintoneuvostossa, jotka osallistuvat hallintoneuvoston kokoukseen ja äänestävät kokouksessa, jossa tehdään päätös, jos päätösvaltaisuuden edellytyksenä oleva määrä jäseniä on läsnä, jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä. ISTC:n perussäännössä, kuten tämän sopimuksen 4 artiklassa määrätään, on määriteltävä päätösvaltaisuus ja ne sallitut muodot, joissa osapuolet voivat osallistua kokouksiin;
vii)’isäntävaltiolla’ tarkoitetaan osapuolta, joka on nimetty isäntävaltioksi tämän sopimuksen 9 artiklan A kohdan mukaisesti;
viii)’kaksikäyttöteknologialla, -materiaaleilla ja -asiantuntemuksella’ tarkoitetaan sellaista teknologiaa, sellaisia materiaaleja ja sellaista asiantuntemusta, joilla on sekä kaupallisia sovelluksia että joukkotuhoaseiden levittämiseen liittyviä sovelluksia, kuten niitä jotka liittyvät joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämiseen, tuotantoon, käyttöön tai tehostamiseen;
ix)’kaksikäyttötiedoilla ja -taidoilla’ tarkoitetaan tietoja ja taitoja, jotka ovat sovellettavissa kaksikäyttöteknologian, -materiaalien ja -asiantuntemuksen käyttöön joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämisessä, tuotannossa, käytössä tai tehostamisessa; ja
x)’asiaan liittyvillä materiaaleilla’ tarkoitetaan materiaaleja, laitteita ja teknologiaa, jotka kuuluvat asiaankuuluvien monenvälisten sopimusten ja järjestelyjen piiriin tai jotka on sisällytetty kansallisiin valvontaluetteloihin ja joita voitaisiin käyttää joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien suunnittelussa, kehittämisessä, tuotannossa tai käytössä.
2 ARTIKLA
A)Keskus kehittää, hyväksyy, rahoittaa ja valvoo toimintoja, joilla on rauhanomainen tavoite ja jotka toteutetaan osapuolten alueilla sijaitsevissa laitoksissa ja tiloissa. Hankkeet voidaan toteuttaa sellaisissa valtioissa, jotka eivät ole tämän sopimuksen osapuolia ja joilla on joukkotuhoaseisiin sovellettavissa olevia teknologioita, asiantuntemusta ja asiaan liittyviä materiaaleja, sellaisissa tapauksissa, joissa kyseiset valtiot ovat esittäneet tällaisia hankkeita kirjallisesti hallintoneuvostolle ja hallintoneuvosto yksimielisesti hyväksyy tällaisten hankkeiden toteuttamisen. Sen estämättä, mitä edellä määrätään, henkilöt, jotka ovat sopimuksen ulkopuolisten valtioiden kansalaisia, voivat osallistua ISTC:n toimintaan valtioissa, jotka ovat tämän sopimuksen osapuolia.
B)Keskuksen tavoitteet ovat seuraavat:
i)edistää sellaisten kansainvälisten mekanismien parantamista, joiden tarkoituksena on estää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien sekä sellaisten teknologioiden, materiaalien ja asiantuntemuksen leviäminen, jotka ovat joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämiseen, tuotantoon, käyttöön tai tehostamiseen liittyviä keskeisiä tekijöitä (mukaan lukien kaksikäyttöteknologia, -materiaalit ja -asiantuntemus);
ii)tarjota niille tutkijoille ja insinööreille, joilla on joukkotuhoaseisiin ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmiin sovellettavissa olevia tietoja ja taitoja, mukaan lukien kaksikäyttötiedot ja -taidot, mahdollisuuksia sellaiseen koulutukseen ja vaihtoehtoiseen työllistymiseen, jossa heidän tietojaan ja taitojaan voidaan käyttää rauhanomaiseen toimintaan;
iii)edistää turvallisuuskulttuuria sellaisten materiaalien, laitteiden ja teknologioiden käsittelyn ja käytön osalta, joita voitaisiin käyttää joukkotuhoaseiden tai niiden maaliinsaattamisjärjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen, tuotantoon tai käyttöön; ja
iv)edistää toiminnallaan kansainvälisen tieteellisen kumppanuuden kehitystä, maailmanlaajuisen turvallisuuden vahvistamista ja talouden kasvun lisääntymistä innovaatioiden avulla; perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta sekä teknologian kehittämistä ja kaupallistamista muun muassa ympäristö-, energia- ja terveysalalla sekä ydinturvallisuuden ja kemiallisen ja biologisen turvallisuuden sekä turvajärjestelyjen aloilla; niiden tutkijoiden yhdentymistä edelleen kansainväliseen tiedeyhteisöön, joilla on joukkotuhoaseisiin sovellettavissa olevia teknologioita, materiaalia ja asiantuntemusta.
3 ARTIKLA
Saavuttaakseen tavoitteensa keskus voi
i)edistää ja tukea rahastojen tai muiden keinojen avulla tämän sopimuksen 2 artiklan mukaista toimintaa;
ii)valvoa ja tarkastaa keskuksen toimintaa tämän sopimuksen 8 artiklan mukaisesti;
iii)perustaa asiaankuuluvia yhteistyömuotoja hallitusten, Euroopan unionin ja Euratomin, hallitustenvälisten järjestöjen, valtioista riippumattomien järjestöjen, yksityissektorin järjestöjen, säätiöiden, korkeakoulujen, tutkimuslaitosten sekä asiaan liittyvien ohjelmien kanssa ja ottaa niiltä vastaan varoja tai lahjoituksia;
iv)perustaa tarvittaessa sivu- tai tiedotustoimistoja osapuolina olevissa, asiasta kiinnostuneissa valtioissa tai sopimuksen ulkopuolisen valtion alueella, jos hallintoneuvosto yksimielisesti hyväksyy tällaisen toimiston perustamisen sopimuksen ulkopuolisen valtion alueelle; ja
v)harjoittaa muuta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, josta voidaan sopia hallintoneuvoston yksimielisellä päätöksellä.
4 ARTIKLA
A)Keskuksella on hallintoneuvosto ja sihteeristö, jossa on johtaja (joka toimii toimitusjohtajana), varajohtaja(t) ja muuta henkilöstöä keskuksen perussäännön mukaisesti.
B)Hallintoneuvoston tehtävänä on
i)
määrittää keskuksen toimintaperiaatteet ja sen työjärjestys;
ii)
antaa sihteeristölle yleiset toiminnan suuntaviivat ja ohjeet;
iii)
hyväksyä keskuksen toimintatalousarvio;
iv)
johtaa keskuksen talous- ja muita asioita koskevaa hallintoa; tähän kuuluvat keskuksen talousarvion laatimismenettelyiden hyväksyminen, tilinpäätöksen laatiminen ja tilintarkastus;
v)
laatia yleiset perusteet ja tärkeysjärjestys toiminnan hyväksymiselle;
vi)
hyväksyä hankkeet tämän sopimuksen 6 artiklan mukaisesti;
vii)
antaa perussääntö ja muut tarvittavat täytäntöönpanojärjestelyt; ja
viii)
suorittaa kaikki muut tässä sopimuksessa sille annetut tai tämän sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarvittavat tehtävät.
C)Hallintoneuvoston päätökset on tehtävä yksimielisesti.
D)Kullakin osapuolella on yksi ääni hallintoneuvostossa, ja kukin osapuoli nimeää enintään kaksi edustajaa hallintoneuvostoon.
E)Osapuolet voivat perustaa neuvoa-antavan tieteellisen komitean, joka koostuu osapuolten nimittämistä edustajista ja jonka tehtävänä on tarjota hallintoneuvostolle tieteellistä ja muuta tarvittavaa asiantuntevaa neuvontaa; antaa hallintoneuvostolle neuvoja rauhanomaisiin tarkoituksiin tarkoitettujen tutkimusalojen edistämisestä; ja antaa muita neuvoja, joita hallintoneuvosto voi edellyttää.
F)Hallintoneuvosto antaa tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi perussäännön. Tässä perussäännössä vahvistetaan
i)sihteeristön rakenne, mukaan lukien keskuksen johtajan, varajohtajan ja muun keskeisen henkilöstön tehtävät ja velvollisuudet;
ii)toiminnan valintaa, kehittämistä, hyväksymistä, rahoitusta, täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevat menettelyt;
iii)keskuksen talousarvion laatimista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta koskevat menettelytavat;
iv)tarvittavat ohjeet keskuksen hankkeista syntyvistä immateriaalioikeuksista ja hankkeiden tuloksia koskevan tiedon levittämisestä;
v)menettelyt, jotka koskevat hallitusten, Euroopan unionin ja Euratomin, hallitustenvälisten järjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen osallistumista keskuksen toimintaan;
vi)henkilöstöpolitiikka; ja
kaikki muut tämän sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset järjestelyt.
5 ARTIKLA
Hallitustenväliset ja valtiosta riippumattomat järjestöt, tai valtiot, jotka eivät ole sopimuksen osapuolia, voivat hallintoneuvoston kutsusta osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ilman äänioikeutta.
6 ARTIKLA
Kaikkiin hallintoneuvoston hyväksyttäviksi esitettyihin hanke-ehdotuksiin on oltava liitettynä kirjallinen suostumus siltä valtiolta, jossa (tai niiltä valtioilta, joissa) työt suoritetaan. Kyseisen valtion tai kyseisten valtioiden ennakkosuostumuksen lisäksi hankkeiden hyväksyminen edellyttää yksimielisyyttä hallintoneuvostossa.
7 ARTIKLA
A)Hallintoneuvoston hyväksymiä hankkeita voivat rahoittaa tai tukea keskus, osapuolet, valtioista riippumattomat järjestöt, säätiöt, korkeakoulut, tutkimuslaitokset, hallitustenväliset järjestöt ja yksityisen sektorin organisaatiot. Hyväksyttyjä hankkeita rahoitetaan ja tuetaan rahoituksen ja tuen antajien määrittämien ehtojen mukaisesti, edellyttäen että kyseiset ehdot ovat tämän sopimuksen määräysten mukaisia.
B)Hallintoneuvostossa olevat osapuolten edustajat ja keskuksen sihteeristön henkilöstö eivät saa hakea hankkeille annettavaa rahoitusta eivätkä hyötyä suoraan mistään myönnetystä rahoituksesta.
8 ARTIKLA
A)Keskuksella on oikeus niissä valtioissa, joissa toimintaa harjoitetaan,
i)tutkia paikan päällä keskuksen toimintaa, materiaaleja, tarvikkeita, varojen käyttöä sekä hankkeeseen liittyviä palveluja ja varojen käyttöä, ilmoittamalla asiasta tai toimimalla muulla hanketta koskevassa sopimuksessa määritetyllä tavalla; ja
ii)tarkastaa asiaa koskevan pyynnön esitettyään kaikki tallenteet tai muut asiakirjat, jotka koskevat keskuksen hankkeita, toimintaa ja varojen käyttöä, sinä aikana, jona keskus myöntää rahoitusta, sekä tämän jälkeen hanketta koskevassa sopimuksessa määritettynä aikana, riippumatta tällaisten tallenteiden ja asiakirjojen sijainnista.
Edellä sopimuksen 6 artiklassa edellytetyn kirjallisen suostumuksen on sisällettävä hankkeen suorituspaikkana olevan valtion tai olevien valtioiden sekä tukea saavan laitoksen lupa, jolla keskukselle taataan tarvittavat mahdollisuudet suorittaa tämän kohdan mukaiset hankkeiden tarkastukset ja valvonta.
B)Lisäksi kullakin osapuolella on tämän artiklan A kohdassa mainitut oikeudet, joita koordinoidaan keskuksen kautta, sen rahoittamien hankkeiden osalta kokonaan tai osittain tai sen alueella toteutettavien hankkeiden osalta.
C)Jos todetaan, että hanketta koskevia ehtoja ei ole noudatettu, keskus tai rahoittava hallitus tai järjestö voi lopettaa hankkeen ilmoitettuaan lopettamisen syistä hallintoneuvostolle sekä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet hankesopimuksen ehtojen mukaisesti.
9 ARTIKLA
A)Keskuksen sijaintipaikka on Kazakstanin tasavalta, joka toimii isäntävaltiona siihen asti kunnes i) Kazakstanin tasavalta ilmoittaa hallintoneuvostolle kirjallisesti, että se ei enää halua toimia isäntävaltiona; ii) toinen tämän sopimuksen 13 artiklan A kohdassa mainittu osapuoli tai osapuoli, joka liittyy tähän sopimukseen sen 13 artiklan B kohdan mukaisesti salliakseen ISTC:n toiminnan kyseisen valtion alueella, esittää hallintoneuvostolle kirjallisen ilmoituksen, jossa se pyytää, että se nimettäisiin seuraavaksi isäntävaltioksi; iii) hallintoneuvosto päättää yksimielisesti hyväksyä osapuolen pyynnön tulla nimitetyksi seuraavaksi isäntävaltioksi; ja iv) seuraavaksi isäntävaltioksi nimittämistä pyytävä osapuoli esittää hallintoneuvostolle kirjallisen ilmoituksen, jossa vahvistetaan, että se hyväksyy nimityksen seuraavaksi isäntävaltioksi.
B)Isäntävaltion hallitus antaa materiaaliapuna omalla kustannuksellaan keskuksen käyttöön sopivat tilat ja huolehtii niiden kunnossapidosta, palveluista ja turvallisuudesta. Isäntävaltion hallitus ja ISTC voivat tehdä sopimuksen, jossa määritellään ehdot, joilla isäntävaltio antaa keskukselle aineellista tukea ja tilat.
C)Keskuksella on isäntävaltiossa oikeushenkilön asema ja sillä on tässä ominaisuudessa oikeus tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä olla kantajana tai vastaajana oikeudenkäyntimenettelyissä.
10 ARTIKLA
Isäntävaltiossa:
i)
ISTC:n vastaanottamat varat ja niille mahdollisesti kertynyt korko eivät kuulu isäntävaltion verotuksen piiriin;
a)keskuksen tai minkään sen toimipisteen omaisuutta ei veroteta isäntävaltion verolainsäädännön mukaisesti;
b)hyödykkeet, tarvikkeet ja muu keskuksen toimintaa varten toimitettu tai siinä käytetty omaisuus voidaan tuoda isäntävaltioon, viedä sieltä tai käyttää siellä ilman maksuja, veroja, tulleja, tuontiveroja, arvonlisäveroa (alv) ja muita vastaavia veroja tai maksuja. ISTC voi siirtää tai muuten toimittaa hyödykkeitä, tarvikkeita ja muuta kiinteää tai irtainta omaisuutta oikeushenkilöille (esimerkiksi isäntävaltion tieteelliset organisaatiot), ja ISTC ja/tai muut yhteisöt, joille tällaiset tavarat on toimitettu tai siirretty ilman maksuja, veroja, tulleja, tuontiveroja, arvonlisäveroja, kiinteistöveroja ja muita vastaavia veroja tai maksuja, voivat pitää niitä hallussaan tai käyttää niitä;
c)keskuksen henkilöstön jäsenet, jotka eivät ole isäntävaltion kansalaisia, vapautetaan isäntävaltiossa luonnollisten henkilöiden tuloveron maksamisesta;
d)varoja, jotka oikeushenkilöt, mukaan lukien isäntävaltion tieteelliset järjestöt, saavat keskuksen hankkeiden yhteydessä, ei veroteta isäntävaltiossa;
e)varoja, jotka luonnolliset henkilöt, erityisesti tutkijat ja asiantuntijat, saavat keskuksen hankkeiden puitteissa, ei saa sisällyttää näiden henkilöiden verotettaviin kokonaistuloihin;
ii)
a)keskuksella, osapuolilla, hallituksilla, hallitustenvälisillä järjestöillä ja valtiosta riippumattomilla järjestöillä on oltava oikeus siirtää rajoituksetta keskuksen toimintansa harjoittamisessa tarvittavia varoja, muuta kuin isäntävaltion valuuttaa, isäntävaltioon tai isäntävaltiosta. Kullakin näistä on oikeus siirtää vain summia, jotka eivät ylitä isäntävaltioon siirrettyä kokonaismäärää; ja
b)keskuksen ja sen toiminnan rahoittamiseksi keskus voi omasta ja tämän artiklan ii kohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen puolesta myydä ulkomaanvaluuttaa isäntävaltion sisäisillä valuuttamarkkinoilla.
iii)
Johonkin keskuksen toimintaan osallistuvien muiden kuin isäntävaltion järjestöjen henkilöstön jäsenet, jotka eivät ole isäntävaltion kansalaisia tai vakituisia asukkaita, vapautetaan kaikkien tullien ja verojen maksamisesta omien tai perheenjäsentensä isäntävaltioon tuomien tai sieltä viemien tai siellä käyttämien henkilökohtaisten tai kotitaloustavaroiden osalta.
11 ARTIKLA
A)ISTC ja sen varat ja omaisuus on vapautettu isäntävaltion oikeudenkäyttö- ja täytäntöönpanovallasta, ellei ISTC ole jossakin tapauksessa nimenomaisesti luopunut tästä vapaudesta.
B)Erioikeuksia ja vapauksia myönnetään keskukselle ainoastaan tässä sopimuksessa määriteltyihin tarkoituksiin.
C)Tämän artiklan määräykset eivät estä voimassa olevien kansainvälisten sopimusten tai minkä tahansa valtion kansallisen lainsäädännön nojalla maksettavien hyvitysten tai korvausten maksamista.
D)Minkään tämän artiklan A kohdan määräyksen ei voida tulkita estävän oikeudenkäyntimenettelyjä ja vaateiden esittämistä isäntävaltion kansalaisia tai isäntävaltiossa vakituisesti oleskelevia vastaan.
12 ARTIKLA
A)Isäntävaltion hallitus myöntää keskuksen henkilöstölle ja heidän isäntävaltiossa oleskeleville perheenjäsenilleen seuraavat erioikeudet ja vapaudet:
i)vapautus pidättämisestä ja muusta vapaudenriistosta sekä oikeudellinen koskemattomuus, mukaan lukien rikos-, siviili- ja hallinto-oikeudellinen tuomiovalta, virkatehtävissä suullisesti tai kirjallisesti esittämiensä lausumien ja kaikkien suorittamiensa tekojen osalta;
ii)vapautus kaikista tuloveroista, sosiaaliturvamaksuista tai muista veroista, tulleista tai maksuista, lukuun ottamatta tavallisesti tavaroiden hintoihin sisällytettyjä tai suoritetuista palveluista maksettavia veroja tai maksuja;
iii)vapautus sosiaaliturvaa koskevista määräyksistä;
iv)vapautus maahanmuuttoa koskevista rajoituksista ja ulkomaalaisten rekisteröinnistä; ja
v)oikeus tuoda maahan huonekalunsa ja muu irtaimistonsa ilman isäntävaltion maksuja, veroja, tulleja, tuontiveroja tai muita samankaltaisia veroja tai maksuja ryhtyessään ensimmäistä kertaa hoitamaan tehtäväänsä asianomaisessa maassa, sekä viemään maasta huonekalunsa ja muun irtaimistonsa ilman isäntävaltion maksuja, veroja, tulleja, vientiveroja ja muita vastaavia maksuja päättäessään tehtävänsä hoidon.
Tämän artiklan i alakohdan määräyksiä ei sovelleta siviilikanteeseen, a) joka aiheutuu keskuksen henkilöstön tekemästä sopimuksesta, jota henkilöstö ei tehnyt nimenomaisesti tai epäsuorasti keskuksen edustajana; tai b) jonka kolmas osapuoli nostaa isäntävaltiossa ajoneuvon aiheuttamasta onnettomuudesta johtuvien vahinkojen vuoksi.
B)Hallintoneuvostoon kuuluvat osapuolten edustajat, keskuksen johtaja ja apulaisjohtajat saavat tämän artiklan A kohdassa lueteltujen erioikeuksien ja vapautusten lisäksi ne isäntävaltion hallituksen mahdollisesti myöntämät erioikeudet, vapautukset, erivapaudet ja edut, jotka isäntävaltio yleensä myöntää alueellaan kansainvälisten järjestöjen jäsenmaiden edustajille ja näiden järjestöjen toiminnasta vastaaville johtajille.
C)Mikään tämän sopimuksen määräys ei edellytä, että isäntävaltion hallitus myöntää tämän artiklan A ja B kohdassa määrättyjä erioikeuksia ja vapautuksia kansalaisilleen tai maassa vakituisesti oleskeleville.
D)Minkään tämän sopimuksen määräyksen ei voida tulkita muuttavan tämän artiklan A ja B kohdassa tarkoitetuille henkilöille muiden sopimusten nojalla myönnettyjä erioikeuksia, vapautuksia ja muita etuja.
13 ARTIKLA
A)Armenian tasavalta, Georgia, Kazakstanin tasavalta, Kirgisian tasavalta ja Tadžikistanin tasavalta sitoutuvat noudattamaan isäntävaltion tämän sopimuksen 9 artiklan C kohdassa sekä 10, 11 ja 12 artiklassa antamia sitoumuksia.
B)Jokaisen valtion, joka haluaa liittyä tähän sopimukseen sen voimaantulon jälkeen, on ilmoitettava siitä hallintoneuvostolle keskuksen johtajan kautta. Hallintoneuvosto toimittaa keskuksen johtajan välityksellä kyseiselle valtiolle oikeaksi todistetun jäljennöksen tästä sopimuksesta. Hallintoneuvoston antaman hyväksynnän jälkeen kyseisellä valtiolla on oikeus liittyä sopimukseen. Tämä sopimus tulee kyseisen valtion osalta voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona valtio tallettaa liittymisasiakirjansa tallettajan huostaan. Jokainen valtio, jolla on joukkotuhoaseisiin sovellettavissa olevaa teknologiaa, asiantuntemusta tai asiaan liittyviä materiaaleja ja joka liittyy tähän sopimukseen ISTC:n toiminnan sallimiseksi kyseisen valtion alueella, mikä on mainittava liittymissopimuksessa, sitoutuu tähän sopimukseen liittymällä noudattamaan isäntävaltion tämän sopimuksen 9 artiklan C kohdassa sekä 10, 11 ja 12 artiklassa antamia sitoumuksia.
14 ARTIKLA
A)Osapuolet tarkastelevat uudelleen tätä sopimusta kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Tässä uudelleentarkastelussa otetaan huomioon osapuolten taloudelliset sitoumukset ja maksut.
B)Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten kirjallisella sopimuksella, lukuun ottamatta osapuolta, joka on irtisanonut tämän sopimuksen tai toimittanut tämän artiklan C kohdan mukaisen ilmoituksen aikomuksestaan irtisanoa tämä sopimus. Jos osapuoli, joka on toimittanut irtisanomisilmoituksen, peruuttaa irtisanomisen ennen sen voimaantuloa, kyseistä osapuolta sitovat kaikki tämän sopimuksen muutokset, jotka ovat tulleet voimaan sen päivän jälkeen, jona osapuoli toimitti irtisanomisilmoituksensa.
C)Osapuoli voi irtisanoutua tästä sopimuksesta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimittanut kirjallisen ilmoituksen tallettajalle.
15 ARTIKLA
A)Kaikista tämän sopimuksen soveltamiseen tai tulkintaan liittyvistä kysymyksistä tai erimielisyyksistä neuvotellaan osapuolten kesken.
B)Jos asiaa ei saada ratkaistua neuvotteluin, kaikki asianomaiset osapuolet voivat yhteisesti sopia, että asiaan sovelletaan muuta riidanratkaisumenettelyä, kuten sovittelu-, välitys- tai välimiesmenettelyä.
16 ARTIKLA
Tällä sopimuksella ei ole tarkoitus vaikuttaa ISTC:n jatkumiseen vuoden 1992 sopimuksessa alun perin vahvistettuna hallitustenvälisenä organisaationa, ISTC:n nykyisten sivutoimistojen toiminnot mukaan lukien, eikä vaikuttaa ISTC:n nykyisten sopimusten, avustusten tai muiden oikeudellisten välineiden taikka järjestelyjen voimassaoloon, ellei niitä nimenomaisesti muuteta tässä sopimuksessa.
17 ARTIKLA
A)Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten yhtenä osapuolena toimiville Euroopan unionille ja Euratomille sekä Amerikan yhdysvalloille, Armenian tasavallalle, Georgialle, Japanille, Kazakstanin tasavallalle, Kirgisian tasavallalle, Korean tasavallalle, Norjan kuningaskunnalle ja Tadžikistanin tasavallalle.
B)Tämä sopimus on ratifioitava tai hyväksyttävä. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan.
C)Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona tallettaja vastaanottaa viimeisen ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tämän artiklan A kohdassa luetelluilta valtioilta sekä yhtenä osapuolena toimivilta Euroopan unionilta ja Euratomilta.
D)Tullessaan voimaan tämä sopimus korvaa väliaikaista soveltamista koskevan pöytäkirjan. Tuolloin osapuolet lakkaavat soveltamasta väliaikaisesti vuoden 1992 sopimusta.
18 ARTIKLA
Keskuksen sihteeristö on tämän sopimuksen tallettaja. Kaikki ilmoitukset tallettajalle on osoitettava keskuksen johtajalle. Tallettaja huolehtii tehtävistä kansainvälisiä sopimuksia koskevasta oikeudesta 23 päivänä toukokuuta 1969 tehdyn Wienin yleissopimuksen 77 artiklan mukaisesti.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
Tehty [paikka] [aika] englannin, ranskan, saksan, armenian, georgian, japanin, kazakin, korean, kirgiisin, norjan, venäjän ja tadžikin kielellä ja kukin kielitoisinto on yhtä todistusvoimainen. Jos vähintään kaksi kielitoisintoa eroavat toisistaan, englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen.