14.7.2015 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 230/9 |
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Alppien aluetta koskeva EU:n strategia”
(valmisteleva lausunto)
(2015/C 230/02)
Esittelijä: |
Stefano PALMIERI |
Euroopan komissio pyysi 27. lokakuuta 2014 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta
”Alppien aluetta koskeva EU:n strategia (EUSALP)”.
Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 18. marraskuuta 2014.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10.–11. joulukuuta 2014 pitämässään 503. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 132 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.
1. Päätelmät ja suositukset
1.1 |
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen Alppien aluetta koskevan EU:n strategian (EUSALP) laatimiseen kiinnitettyyn erityiseen huomioon. Strategian tarkoituksena on vahvistaa koheesiota ja kilpailukykyä niiden haasteiden valossa, joita yksittäiset jäsenvaltiot tai alueet eivät voi ratkaista tyydyttävästi tavanomaisin keinoin. |
1.2 |
ETSK korostaa, että Alppien alueen kehitysdynamiikka on sidoksissa Alppien vuoristoon, joka on myös alueen identiteettiin ja tunnistettavuuteen liittyvä tekijä. Alpit yhdistävät kaikkia strategiaan osallistuvia alueita taloudelliselta, sosiaaliselta ja ekologiselta kannalta. |
1.3 |
ETSK toteaa, että strategiassa mukana olevat valtiot ovat sitoutuneet siihen vahvasti poliittisella tasolla ja että sekä kansalliset että alueelliset hallitukset ovat erittäin tietoisia strategiasta ja osallistuvat siihen aktiivisesti. Tällainen asenne perustuu yhteistyöhön, joka käynnistettiin alueella 1970-luvulla. |
1.4 |
ETSK katsoo, että Alppien alueen erityispiirteet – kuten maailman kilpailukykyisimpiin kuuluvat alueelliset järjestelmät, maaseutu- ja vuoristoalueiden sekä taajama- ja kaupunkialueiden välinen taloudellinen ja sosiaalinen epätasapaino, luonnon- ja kulttuuriperintö sekä liikennevirtojen valtava keskittyminen – ovat aluetta määrittäviä ja sille ominaisia tekijöitä. |
1.5 |
ETSK kannattaa strategian yleistä lähestymistapaa ja katsoo, että tavoitteet, pilarit ja painopisteet ovat yhdenmukaisia keskusteluasiakirjassa esitetyn kanssa, mutta on sitä mieltä, että toimintasuunnitelmaa laadittaessa nämä tekijät on sisällytettävä siihen ja että niitä on parannettava. |
1.6 |
ETSK panee merkille, että EUSALPin kattamalle alueelle on ominaista talouskehityksen, ympäristön kestävyyden ja sosiaalisen koheesion selvästi eurooppalaista keskiarvoa korkeampi taso. Näistä ominaispiirteistä huolimatta talous- ja rahoituskriisi sekä talouden ja markkinoiden globalisaatiosta johtuvat muutokset ovat aiheuttaneet merkittäviä ja arkaluonteisia haasteita kyseiselle makroalueelle. Näistä syistä ETSK katsoo, että EUSALPin yleistavoitteen saavuttaminen, eli ”sen varmistaminen, että kyseinen alue säilyy yhtenä Euroopan houkuttavimpana alueena, joka hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla omia resurssejaan ja tarttuu kestävän ja innovoivan kehityksen tarjoamiin mahdollisuuksiin” (1), on erittäin tärkeää, jotta tuetaan talouden kilpailukykyä ja sosiaalista koheesiota Euroopassa. |
1.7 |
ETSK:n mielestä on tärkeää vahvistaa EUSALPin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kehitykseen määrittelemällä uusia ja laadukkaampia tavoitteita, kuten kohdassa 4.4 esitetään. |
1.8 |
ETSK toivoo, että EUSALPin toimintasuunnitelmaa määriteltäessä vahvistetaan kilpailukykyyn (pilari 1) ja kestävään kehitykseen (pilari 3) liittyvien painopisteiden keskinäistä riippuvuutta ja yhtenäisyyttä ja varmistetaan näin kehitystavoitteiden saavuttaminen vaarantamatta kuitenkaan tulevien sukupolvien tarpeita ja mahdollisuuksia. |
1.9 |
”Ensimmäisessä pilarissa” ETSK pitää tärkeänä, että varmistetaan kestävä kasvu ja edistetään täystyöllisyyttä, innovointia, kilpailukykyä ja koheesiota Alppien alueella vuoristo- ja kaupunkialueiden välisen keskinäisen solidaarisuuden avulla. Painopisteet – ks. kohta 5.2. |
1.10 |
”Toisessa pilarissa” ETSK kannattaa sellaisen aluekehityksen edistämistä, joka perustuu sisäisten ja ulkoisten alueellisten järjestelmien yhteistyöhön, palvelujen saatavuuteen, kestävään liikkuvuuteen sekä liikenteen ja viestintäinfrastruktuurin vahvistamiseen. Painopisteet – ks. kohta 5.3. |
1.11 |
”Kolmannessa pilarissa” ETSK pitää tärkeänä, että vahvistetaan sitoutumista kestäväpohjaiseen hallinnointiin ja ympäristönsuojeluun sekä alueellisen pääoman hyödyntämiseen. Painopisteet – ks. kohta 5.4. |
1.12 |
ETSK katsoo, että ilman vahvaa hallintotapaa ja erityisiä taloudellisia resursseja valmiuksien parantamisen tukemiseksi EUSALP on vaarassa menettää tehokkuutensa ja strategisen merkityksensä. Tätä taustaa vasten ja neuvoston päätelmien mukaisesti ETSK toivoo, että laaditaan toimintasuunnitelma, joka perustuu rahoitusohjelmien keskinäiseen täydentävyyteen, institutionaalisten välineiden koordinointiin ja uusien makroalueellisten hankkeiden suunnitteluun (2). |
1.13 |
ETSK muistuttaa lausunnon ”Makroaluestrategioiden hallintotapa” (3) päätelmistä ja on sitä mieltä, että EUSALPin suunnittelu ja toteuttaminen edellyttävät erityistä hallintotapaa, joka perustuu yhteistyöhön ja koordinointiin. Jotta tätä taustaa varten varmistetaan strategian tehokkuus, EUSALP tarvitsee ETSK:n mielestä todellisen ”monitasoisen hallintotavan” (4), jonka avulla voidaan hyödyntää yhteisesti ”horisontaalista ulottuvuutta” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa ”vertikaalista ulottuvuutta” (alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen) toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita täysimääräisesti noudattaen (5). |
1.14 |
ETSK toivoo, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan valmiuksien parantamistoimiin, ja suhtautuu myönteisesti sellaisen pysyvän foorumin perustamiseen, joka edustaa ja tukee talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia Alppien alueella. |
1.15 |
ETSK:n mielestä on erittäin tärkeää tukea etenkin nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä sekä toimia, joilla tuetaan sosiaalisia investointeja ja mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä. |
2. Alppien aluetta koskeva EU:n strategia: yleistä
2.1 |
Käsillä olevan lausunnon tarkoituksena on arvioida Alppien aluetta koskevaa EU:n strategiaa (jäljempänä EUSALP) käsittelevästä julkisesta kuulemisesta laadittua asiakirjaa (6) sekä ottaa samalla huomioon makroaluestrategioista jo annetut komitean lausunnot. |
2.2 |
Alppien alueeseen kuuluu viisi jäsenvaltiota (Italia, Ranska, Itävalta, Saksa ja Slovenia) sekä kaksi unionin ulkopuolista maata (Sveitsi ja Liechtenstein). Pinta-alaltaan 4 50 000 km2:n alueella asuu 70 miljoonaa ihmistä. |
2.2.1 |
EUSALPin piiriin kuuluvat alueelliset järjestelmät nivoutuvat tiiviisti Alppien vuoristoalueeseen, joka on paitsi identiteettiin ja tunnistettavuuteen liittyvä tekijä myös yhdysside kyseisille alueille taloudelliselta, sosiaaliselta ja ekologiselta kannalta (7). |
2.3 |
Makroaluepolitiikassa, jota EU on noudattanut vuodesta 2009, EUSALPin maantieteellisellä sijainnilla on strateginen merkitys, kun otetaan huomioon unionin koheesiopolitiikka ja jatkuvuus Itämeren strategian (EUSBR) (8), Tonavan strategian (EUSDR) (9) ja Adrian- ja Joonianmeren strategian (EUSAIR) (10) suhteen. Se on tärkeä tekijä myös siksi, että sen avulla makroalueen käsite voidaan ulottaa läntiseen Välimeren alueeseen (11). |
2.4 |
1970-luvulta lähtien Alppien alueet ovat kehittäneet niitä historiallisesti erottavien kansallisten rajojen yli yhteistä tietoisuutta siitä, että Alpit on käsitettävä alueelliseksi kokonaisuudeksi, jota on suojeltava ja jolle on annettava arvoa. Juuri näistä syistä on käynnistetty joukko alueiden välisiä, ylikansallisia ja rajatylittäviä yhteistyöaloitteita, joiden ensisijaisina tavoitteina on ollut asianomaisten kansojen keskinäisen ymmärryksen parantaminen ja tätä kautta kielellisten, sosioekonomisten ja etnisten erojen poistaminen sekä Euroopan integraation edistäminen (12). |
2.5 |
Tärkeimmät etapit EUSALPin perustamisprosessissa, joka neuvoston on määrä hyväksyä vuoden 2015 loppuun mennessä (13), ovat olleet Bad Ragazin alppikonferenssi (kesäkuussa 2012) ja Grenoblen konferenssi (lokakuussa 2013). |
2.5.1 |
Grenoblen konferenssissa (14) hyväksytyssä poliittisessa päätöslauselmassa Alppien aluetta koskevan EU:n strategian toteuttamiseksi on määritelty tavoitteet ja esitelty mahdollisuudet ja haasteet seuraavilla kolmella keskeisellä alalla: ”kilpailukyky ja innovointi, maa- ja metsätalous ja matkailu”, ”vesi, energia, ympäristö ja ilmasto” sekä ”saavutettavuus, viestintä ja liikenne”. |
3. Kuulemisesta laadittu asiakirja: yleinen kehys, tarkoitus ja tavoitteet
3.1 |
Alppien aluetta koskevassa strategiassa Alppien vuoristo on kaikkea alueella tehtävää yhteistyötä leimaava tekijä. Yksi keskeisistä ominaispiirteistä, joka erottaa Alppien alueen Euroopan muista osista, on suuri alueellinen vaihtelevuus: alueella on vuoristoalueita ja niiden lähialueita, helppopääsyisiä ja syrjäisiä laaksoja, alankoja ja ylänköjä, suurkaupunkialueita ja kaupunkeja. |
3.1.1 |
Jotta voidaan määritellä helpommin alat, joihin EUSALPin tavoitteet ja painopisteet on kohdennettava, tuodaan seuraavassa esiin viisi Alppien alueelle ominaista aluetyyppiä: Alppien alueen suurkaupungit, Alppien alueen kaupungit, kasvavat maaseutualueet, taantuvat maaseutualueet ja matkailualueet. |
3.2 |
Alppien alueella on useita ominaispiirteitä, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja jotka erottavat EUSALPin Itämeren alueen, Tonavan alueen ja Adrian- ja Joonianmeren alueen makroaluestrategioista. Alppien alueeseen kuuluu eräitä maailman kehittyneimpiä alueita, joille on ominaista kilpailukykyinen talous, korkea elämänlaatu ja sosiaalinen ja poliittinen vakaus. Alueella on myös maaseutualueiden, tasankojen ja kaupunkialueiden välisiä suuria taloudellisia ja sosiaalisia eroja, ainutlaatuinen luonnonperintö ja ainutlaatuiset ekosysteemit sekä kulttuuriperintö, joka on Alppien alueen sosiaalisen koheesion ja kehityksen perustekijä. Liikennevirtojen keskittymisestä alueelle on muodostunut ongelma liikenneruuhkien ja ympäristönsuojelun vuoksi. |
3.3 |
EUSALPin yleistavoitteena on varmistaa, että alue säilyy yhtenä Euroopan houkuttavimmista alueista, jossa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla omia resursseja sekä kestävään ja innovatiiviseen kehitykseen liittyviä mahdollisuuksia. |
3.3.1 |
Tämä tavoite on määrä saavuttaa kolmeen ”temaattiseen pilariin” liittyvin toimin. Pilarit ovat ”kilpailukyvyn, hyvinvoinnin ja koheesion parantaminen”, ”saavutettavuuden ja yhteenliitettävyyden varmistaminen kaikille asukkaille” ja ”kestävän kehityksen varmistaminen”. |
3.3.2
3.3.2.1 |
Vaikka Alppien alue on Euroopan suurin talous- ja tuotantokeskus, jolla on huomattavaa kehityspotentiaalia, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion puuttuminen on edelleen ongelma. Vuoret ovat haaste alueen yhtenäiselle kehitykselle. EUSALPilla pyritään edistämään alueen innovatiivista talouskehitystä siten, että luodaan tasapainoisempi malli, jossa otetaan samanaikaisesti huomioon yksittäisten alueiden erot ja erityispiirteet. On tuettava kilpailukykyistä taloutta, jossa voidaan yhdistää hyvinvointi, energiatehokkuus, elämänlaatu ja alueelle ominaiset perinteiset arvot. |
3.3.3
3.3.3.1. |
On tuettava tasapainoista alueellista kehitystä ympäristöystävällisin liikkumismallein, kestäväpohjaisin liikennejärjestelmin, viestintäpalveluin ja perusrakentein. Alppien alueella on Euroopan liikenteessä strateginen asema, sillä se leikkaa niin pohjoisen ja etelän kuin idän ja lännen välisiä liikenneakseleita. Alueella on Euroopan tärkeimpiä liikenteen solmukohtia ja lukuisia alppisolia, jotka sijaitsevat ympäristöltään erityisen haavoittuvilla alueilla. On erittäin tärkeää toteuttaa koordinoituja toimia, joiden avulla voidaan ottaa huomioon liikenteen tarpeet, väestön hyvinvointi ja ekologinen tasapaino. Kun otetaan huomioon Alppien alueen monimuotoisuus ja alueellisten näkökohtien moninaisuus, on yhteenliitettävyyden käsite ulotettava koskemaan myös viestintäinfrastruktuuria ja -palveluja. |
3.3.4
3.3.4.1 |
Alppien alueen perinnön säilyttäminen sekä luonnon- ja kulttuurivarojen kestävän käytön edistäminen ovat alueella väistämättä huomioon otettavia tekijöitä. Vesi, mineraalivarat, maisemien moninaisuus ja merkittävä biologinen monimuotoisuus sekä rikas ja vaihteleva kulttuuriperintö ovat erityispiirteitä, joita on suojeltava ja joille on annettava arvoa. Veden ja biomassan kaltaisten resurssien tarjoaman potentiaalin hyödyntäminen ekologisella tavalla on erittäin tärkeää alueen kilpailukyvyn ja koheesion edistämiseksi, sillä näin voidaan tukea strategisten tavoitteiden saavuttamista, kuten energiaomavaraisuus ja alueellinen energian varastointikapasiteetti. |
4. Alppien alueen makroalueellinen ulottuvuus: erityistä
4.1 |
Poliittinen sitoutuminen Alppien aluetta koskevaan strategiaan on siihen osallistuvien maiden keskuudessa voimakasta ja tietoisuus siitä on laajaa, mikä merkitsee EU:lle itselleen paitsi haastetta myös suurta mahdollisuutta. EUSALPin tehtävänä on kehittää taloutta, yhdistää alueita ja suojella ympäristöä alueella, joka on erittäin tärkeä Euroopan talouden kilpailukyvyn ja sosiaalisen koheesion kannalta. |
4.2 |
EUSALPin kehittäminen edellyttää asianomaisten osapuolten välistä järjestelmällistä vuoropuhelua, jotta voidaan kartoittaa erityistarpeita ja vastata niihin yhdessä. Ekologiset, kulttuuriset, taloudelliset ja sosiaaliset ominaispiirteet sekä kaupunki- ja maaseutualueiden vahvat vuorovaikutussuhteet on otettava tarkkaan huomioon. On siis käytävä laajaa ja avointa sidosryhmien välistä vuoropuhelua, jotta voidaan kehittää laaja-alaisesti hyväksytty strategia. |
4.2.1 |
On tärkeää koordinoida toimintalinjat siten, että niiden avulla edistetään alueellista koheesiota. Eräät taloudelliseen innovointiin, liikennemuotoihin ja ympäristöön liittyvät kysymykset ovat keskenään vuorovaikutussuhteessa, eikä niitä voida ratkaista toisistaan riippumatta paikallisesti, vaan ne edellyttävät laajempaa perspektiiviä, jonka makroalueellinen taso voi tarjota. |
4.2.2 |
Viitaten tiedonantoon makroaluestrategioiden hallintotavasta (15) komitea katsoo, että EUSALPin ”monitasoiseen hallintotapaan” on sisällytettävä todellinen ”horisontaalinen ulottuvuus” (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa ”vertikaalista ulottuvuutta” (alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen) toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita täysimääräisesti noudattaen. |
4.3 |
ETSK on sitä mieltä, että EUSALP on keskeinen väline, jonka avulla voidaan tukea Alppien alueella toteutettavia toimia sellaisten asioiden yhteydessä kuin talouden globalisaatio, ilmastonmuutos, tietoyhteiskunta, osaamistalous, väestörakenteen muutos sekä tavaroiden ja henkilöiden liikkuvuus. |
4.4 |
EUSALPin avulla voidaan vahvistaa Alppien alueen kehitystä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa taloudellinen, ekologinen ja sosiaalinen ulottuvuus muotoillaan toimivaksi ja vuorovaikutteiseksi kokonaisuudeksi. ETSK onkin erityistavoitteiden mukaisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan esittämiseksi määritellyt viisi strategista tavoitetta, jotka tulisi ottaa huomioon toimintasuunnitelmassa:
|
4.4.1 |
Edistetään dynaamista pk-yritysten järjestelmää ja kukoistavaa yrittäjyyttä, jolla voidaan tukea työllisyyttä. EUSALPilla on edistettävä strategian piiriin kuuluvien alueiden kykyä kilpailla globaalissa taloudessa ja tuettava työpaikkojen säilyttämistä ja uusien laadukkaiden työpaikkojen luomista. |
4.4.2 |
Vahvistetaan perinteisiin ja sosiaaliseen monimuotoisuuteen perustuvia valmiuksia. EUSALPin on tuettava strategian piiriin kuuluville alueilla ominaiseen identiteettiin liittyvien arvojen säilyttämistä ja hyödynnettävä samalla paikallisen osaamisen ja paikallisten perinteiden käyttöä talouskehityksen ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä. |
4.4.3 |
Edistetään tasapuolista ja oikeudenmukaista yleishyödyllisten palvelujen saatavuutta koko Alppien alueella. EUSALPin avulla tuetaan yleishyödyllisten palvelujen säilyttämistä ja mukauttamista, jotta voidaan ottaa huomioon alueella – ja etenkin maantieteellisistä haitoista kärsivillä alueilla – asuvien ihmisten tarpeet. |
4.4.4 |
Tuetaan alppialueiden välistä jaettua vastuuta ja tasapuolista yhteistyötä. EUSALPin avulla voidaan tukea alppialueiden välisiä uusia jaetun vastuun ja tasapuolisen yhteistyön malleja, kuten suurkaupunkien ja maaseutu- ja matkailualueiden väliset vertikaaliset suhteet. |
4.4.5 |
Edistetään biologisen monimuotoisuuden, maisemien ja luonnonvarojen suojelua ja kestäväpohjaista hallinnointia. EUSALPin kautta edistetään biologisen monimuotoisuuden, maisemien ja luonnonvarojen suojelua ja kestäväpohjaista hallinnointia. Tässä yhteydessä on löydettävä suojelutoimien ja ekosysteemiin perustuvien palvelujen ja tuotteiden järkevän käytön välinen oikea tasapaino. Lisäksi on edistettävä sellaisten ympäristöystävällisten hallintomallien käyttöönottoa, joilla tähdätään ekosysteemiin perustuvien palvelujen ja tuotteiden käyttöön perustuvien etujen tasapuolisempaan jakautumiseen Alppien eri alueilla. |
4.5 |
ETSK katsoo, että EUSALP on käynnistettävä neuvoston hyväksymien päätösten mukaisesti, mikä tarkoittaa, että makroaluestrategian ei pitäisi edellyttää lisävaroja, lisäsäännöksiä eikä uusia hallintoyksiköitä (kolme ei-vastausta), ja että toisaalta on laadittava toimintasuunnitelma, joka perustuu rahoitusohjelmien täydentävyyteen, institutionaalisten välineiden koordinointiin ja uusien makroalueellisten hankkeiden määrittelyyn. Erityishuomiota on kiinnitettävä valmiuksien parantamiseen. |
4.5.1 |
ETSK:n mielestä on ensisijaisen tärkeää ottaa viranomaisten ohella myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan valmiuksien parantamiseen. Tällaiset toimet voidaan toteuttaa myös perustamalla pysyvä foorumi, joka edustaa talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia. |
4.5.2 |
ETSK pitää asianmukaisina niitä huomattavia summia, jotka EU on jo asettanut alueohjelmien käyttöön Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kautta 2014–2020 (16). Varat olisi käytettävä tehokkaasti, jotta strategia voidaan toteuttaa entistä paremmin koordinoiduin toimin yhtenäisessä strategisessa kehyksessä. Ohjelmakautena 2014–2020 käytettävissä on lisärahoitusmahdollisuuksia sellaisten yhteisövälineiden kautta kuin Horisontti 2020 (17), Cosme (18), Verkkojen Eurooppa -väline (19), työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EaSI) (20), Erasmus+ (21) ja Life (22). |
5. Erityishuomioita kolmesta pilarista
5.1 |
Jotta edistettäisiin kuulemisesta laaditussa asiakirjassa määriteltyjen strategisten tavoitteiden ja käsillä olevan lausunnon 4 kohdassa mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista, ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää määritellä tarkemmin EUSALPin kolmen pilarin painopisteet. |
5.1.1 |
Tärkein haaste, jota on tuettava Alppien aluetta koskevalla strategialla, koskee taloudellisen, ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden tavoitteiden yhdenmukaistamista ja niiden välisen tasapainon vahvistamista. |
5.2 Ensimmäinen pilari: Alppien alueen kehittäminen – Alppien alueen kilpailukyvyn, hyvinvoinnin ja koheesion parantaminen
5.2.1 |
ETSK pitää tärkeänä, että varmistetaan kestävä kasvu ja edistetään täystyöllisyyttä, innovointia, kilpailukykyä ja koheesiota Alppien alueella siten, että vahvistetaan ja eriytetään taloudellista toimintaa vuoristo- ja kaupunkialueiden välistä keskinäistä solidaarisuutta silmällä pitäen. |
5.2.2
5.2.2.1 |
Edistetään pk-yritysten innovointia ja kilpailukykyä parantamalla luotonsaantijärjestelmiä ja vahvistamalla yritysten kykyä hyödyntää yhteisöohjelmien 2014–2020 sekä ”innovatiivisten hankintojen” järjestelmän (ottaen erityisesti huomioon ”esikaupalliset hankinnat” (23)) tarjoamia mahdollisuuksia. |
5.2.2.2 |
Tuetaan vihreään talouteen liittyvien kehitysprosessien vahvistamista myös uusien yritysten perustamisen kautta ja hyödyntämällä Alppien alueen ekologisia ominaispiirteitä ja alueelle tyypillistä vahvaa tuotanto- ja innovointikapasiteettia. |
5.2.2.3 |
Edistetään Alppien alueen tuotteita tavaramerkkipolitiikalla (brand awareness) eli erityismerkein, joilla viitataan tiettyyn alueeseen, ja alueellisen markkinoinnin avulla. Ekosysteemiin perustuvien tuotteiden ja palvelujen (24) hyödyntäminen antaa lisäarvoa, jolla tuetaan alueen kilpailukykyä. |
5.2.2.4 |
Vahvistetaan tiede- ja teknologiapuistojen, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja pk-yritysten yhteistyötä sekä parannetaan tutkimusinfrastruktuurin kapasiteettia ja suhteita kansainvälisen tason huippulaitoksiin. EUSALPin toimintasuunnitelmaa laadittaessa on toivottavaa määritellä monialainen painopiste tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseksi. |
5.2.2.5 |
Kehitetään yhteinen strategia, jonka avulla Alppien makroalue muutetaan luonnon- ja kulttuuriperintöä sekä historiallista perintöä hyödyntämällä maailmanlaajuisen kestäväpohjaisen matkailun kohteeksi. |
5.2.2.6 |
Tuetaan työllisyyden painopisteen keskeistä asemaa EUSALPissa ja kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin ja pitkäaikaistyöttömiin. On erittäin tärkeää tukea uusien pysyvien ja laadukkaiden työpaikkojen luomista, sillä näin voidaan puuttua myös kausityön ongelmaan, joka on tyypillinen etenkin matkailijoiden suosimilla Alppien vuoristo- ja maaseutualueilla. |
5.2.2.7 |
Tuetaan aloitteita, joiden tarkoituksena on saada aikaan yhteinen työmarkkina-alue, edistää työntekijöiden liikkuvuutta, toteuttaa ylikansallisia harjoittelujaksoja, määritellä monikansallisia koulutus- ja uraväyliä sekä tunnustaa täysimääräisesti koulutustodistukset ja ammattipätevyydet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä matkailualan työntekijöiden pätevyyteen, sillä kausityön ongelmat koskevat eniten kyseisiä työntekijöitä. |
5.2.2.8 |
Tuetaan Alppien alueen eri alueiden yhteistyötä ja vahvistetaan suurkaupunkialueiden ja kaupunkien roolia kilpailukyvyn ja sosiaalisen koheesion edistäjinä. |
5.2.2.9 |
Edistetään sosiaalisten investointien tukemiseen ja sosiaalisen suojelun järjestelmien mukauttamiseen tähtääviä toimia kehittämällä politiikkoja, jotka ovat Euroopan komission tiedonannon ”Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit” (25) mukaisia. |
5.2.2.10 |
Edistetään toimia, joilla tuetaan vammaisten osallistamista ja torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään, ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää. |
5.3 Toinen pilari: Alppien alueen liittäminen verkkoon – Saavutettavuuden ja yhteenliitettävyyden varmistaminen kaikille Alppien alueen asukkaille
5.3.1 |
ETSK kannattaa sellaisen aluekehityksen edistämistä, joka perustuu sisäisten ja ulkoisten alueellisten järjestelmien yhteistyöhön, palvelujen saatavuuteen, kestävään liikkuvuuteen sekä liikenteen ja viestintäinfrastruktuurin vahvistamiseen. |
5.3.2
5.3.2.1 |
Tuetaan innovatiivisia ratkaisuja, jotta voidaan varmistaa peruspalvelut (koulutus, terveydenhuolto, sosiaalipalvelut ja liikkuvuus) vuoristo- ja maaseutualueilla, poistaa digitaalikuilu ja edistää laajakaistan yleistymistä koko Alppien alueella. |
5.3.2.2 |
Vahvistetaan tieto- ja viestintäteknologioiden käyttöä kaikilla yleishyödyllisten palvelujen aloilla (hallinto, terveyspalvelut, työvoimapalvelut, etäopetus, Alppien alueen tuotteiden verkkokauppa jne.) ja varmistetaan sellainen julkisten palvelujen saatavuuden asianmukainen taso, että voidaan vastata Alppien alueen erilaisten alueellisten järjestelmien tarpeisiin ottaen huomioon kyseisten palvelujen tiheyden ja saatavuuden välinen oikea tasapaino. |
5.3.2.3 |
Edistetään integroituja liikennejärjestelmiä alueellisten järjestelmien sisäisen kaupan tukemiseksi ja parannetaan tavara- ja henkilöliikenteen hallinnointia, jotta voitaisiin lieventää ympäristövaikutusta ja lisätä paikallisyhteisöille aiheutuvia hyötyjä. Perustekijöitä liikenteen kestävän kehityksen edistämiseksi Alppien alueella ovat tavaraliikenteen siirtäminen maanteiltä rautateille sekä toimet Alppien alueen toissijaisten liikenneväylien käytön rajoittamiseksi (esimerkiksi yhtenäiset tiemaksut kaikkia Alppien alueen kauttakulkuväyliä varten). |
5.3.2.4 |
Laaditaan suunnitelmia logistista yhteentoimivuutta varten makroaluetasolla ja vahvistetaan infrastruktuurin solmukohtien (satamat, lentoasemat ja tavaraliikennekeskukset) yhteyksiä globaaliin verkkoon ja sisävesiväyliin. |
5.3.2.5 |
Edistetään ylikansallisia temaattisia verkostoja, jotka liittyvät Alppien alueen kehittämisen kannalta keskeisiin aiheisiin, kuten riskinhallinta, matkailu, urheilu, maa- ja metsätalous, energia ja teknologiapalvelut. |
5.3.2.6 |
Vahvistetaan Alppien alueen hallintotapaa kansalaisyhteiskunnan aktiivisemman osallistumisen avulla ja tuetaan samalla kansalaisten valveuttamista ja tietämyksen parantamista Alppien alueeseen liittyvistä keskeisistä aihepiireistä. |
5.4 Kolmas pilari: Alppien alueen suojeleminen – Kestävän kehityksen varmistaminen Alppien alueella
5.4.1 |
ETSK pitää tärkeänä, että vahvistetaan sitoutumista kestäväpohjaiseen hallinnointiin ja ympäristönsuojeluun sekä alueellisen pääoman hyödyntämiseen. |
5.4.2
5.4.2.1 |
Mukautetaan Alppien alueen talouskehitystä tukevat toimet ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin. Tässä yhteydessä EUSALPin piiriin kuuluvien alueellisten järjestelmien kasvu ja kilpailukyky on erotettava luonnonvarojen ja raaka-aineiden kulutuksesta. |
5.4.2.2 |
Parannetaan Alppien alueen paikallisyhteisöjen valveutuneisuutta ekosysteemiin pohjautuvien palvelujen arvosta sekä luonnonpääoman tasapuolisesta ja kestävästä hallinnoinnista. Alpit ovat Euroopan tärkein vedenhankinta-alue. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää vahvistaa toimia, joilla parannetaan Alppien alueen vesivarastojen ja valuma-alueiden hallinnointia. |
5.4.2.3 |
Edistetään aloitteita, joilla tuetaan Alppien alueen biologisen monimuotoisuuden ja maisemien säilyttämiseen sekä niiden ympäristöystävälliseen käyttöön kohdennettujen toimien yhdenmukaistamista. |
5.4.2.4 |
Laaditaan ylikansallisia välineitä ja menettelyjä, joilla edistetään sekä riskien (tulvat, maanvyöryt, lumivyöryt, metsäpalot jne.) ennaltaehkäisyä ja vähentämistä että metsien (ekologisen ja luonnollisen arvon sekä taloudellisten resurssien) ja maankäytöstä johtuvien ongelmien (maaperän tiivistyminen ja kaupunkirakenteen hajautuminen) integroitua hallinnointia. |
5.4.2.5 |
Tuetaan siirtymistä hiilen jälkeiseen energiajärjestelmään toteuttamalla energiatehokkuusaloitteita ja uusiutuviin resursseihin perustuvia hajautettuja jakeluverkkoja sekä hyödyntämällä energiansäästöön pohjautuvia asutusrakenteiden ja julkisen liikenteen malleja. |
5.4.2.6 |
Kehitetään ja toteutetaan integroituja liikkumisjärjestelmiä, jotta vähennetään riippuvuutta autosta ja sen käytöstä, ja tuetaan julkista liikennettä yleishyödyllisenä palveluna ja – mahdollisuuksien mukaan – uusiutuvien energialähteiden käyttöön perustuvia liikkuvuusmalleja. |
Bryssel 10. joulukuuta 2014
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja
Henri MALOSSE
(1) Euroopan komissio, kuulemisesta laadittu asiakirja ‘Alppien aluetta koskeva EU:n strategia (EUSALP)’.
(2) Eurooppa-neuvoston päätelmät, EUCO 23/1/11 REV 1, 23. ja 24. kesäkuuta 2011.
(3) EUVL C 12, 15. tammikuuta 2015, s. 64.
(4) Alueiden komitean valkoinen kirja monitasoisesta hallinnosta, CONST-IV-020, 2009.
(5) Euroopan komissio: Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevat eurooppalaiset käytännesäännöt, C(2013) 9651 final.
(6) http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/
(7) http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/
(8) http://www.balticsea-region-strategy.eu/
(9) http://www.danube-region.eu/
(10) http://www.ai-macroregion.eu/
(11) ETSK:n lausunto: EU:n makroaluestrategian laatiminen Välimeren alueen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kehittämiseksi, EUVL C 170, 5.6.2014, s. 1
(12) Arge–Alp, Alpe–Adria, Alp–Med, Euregio Tirolo–Alto Adige–Trentino, Alppien suojelua koskeva yleissopimus, Alpine Space -ohjelma, rajatylittävä yhteistyö.
(13) Eurooppa-neuvosto 19.–20. joulukuuta 2013, s. 25.
(14) Grenoblessa 18. lokakuuta 2013 järjestetty konferenssi, johon osallistui hallitusten edustajia sekä EUSALPin piiriin kuuluvien alueiden johtajia.
(15) Makroaluestrategioiden hallintotapa, COM(2014) 284 final.
(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17. joulukuuta 2013.
(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1287/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(19) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(20) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(22) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1293/2013, annettu 11. joulukuuta 2013.
(23) EU:n varainhoitoasetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, 131 artikla.
(24) Ekosysteemiin perustuvia tuotteita ovat esimerkiksi ravinto, vesi, polttoaineet ja puu. Palveluita ovat vesihuolto, ilman puhdistaminen, jätteiden luonnollinen kierrätys, maaperän muotoutuminen, pölytys ja monet muut luonnolliset sääntelyjärjestelmät.
(25) COM(2013) 83 final.