KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ETENEMINEN ROMANIEN INTEGRAATIOTA EDISTÄVIEN KANSALLISTEN STRATEGIOIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA /* COM/2013/0454 final */
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN
PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN
KOMITEALLE ETENEMINEN ROMANIEN INTEGRAATIOTA EDISTÄVIEN
KANSALLISTEN STRATEGIOIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSSA 1. Johdanto Komission tiedonannossa EU:n puitekehys
vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille[1] kehotetaan jäsenvaltioita
laatimaan kokonaisvaltainen lähestymistapa romanien integraatioon tai jatkamaan
sellaisen kehittämistä ja hyväksymään yhteisiä tavoitteita. Tavoitteet koskevat
neljää toimintalohkoa eli koulutusta, työllisyyttä, terveydenhoitoa ja
asumista, ja niiden tarkoituksena on nopeuttaa romanien integraatiota. EU:n
kaikkien jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet ovat hyväksyneet
lähestymistavan.[2] Jäsenvaltiot ovat vastanneet kehotukseen
esittämällä romanien integraatiota edistävät kansalliset strategiansa.
Kansalliset strategiat vaihtelevat jäsenvaltioiden romaniväestön koon ja niiden
vastattavina olevien haasteiden mukaan[3].
Euroopan komissio on arvioinut strategioita vuonna 2012[4] ja päätellyt, että edistymisen
aikaansaamiseksi neljällä toimintalohkolla on tarpeen asettaa etusijalle useita
välttämättömiä rakenteellisia edellytyksiä, jotta strategiat voidaan toteuttaa
tuloksekkaasti. Niitä ovat muun muassa seuraavat: yhteistyö paikallis- ja
alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa, oikeasuhteisten
rahoitusresurssien myöntäminen, politiikan seuranta ja sen mukauttaminen
tarvittaessa, syrjinnän torjuminen vakuuttavasti ja romanien integraatiota
edistävien kansallisten yhteysviranomaisten perustaminen. Tässä tiedonannossa käsitellään ensisijaisesti
näitä rakenteellisia edellytyksiä, koska todelliset muutokset ovat edelleen
riittämättömiä, vaikka jäsenvaltiot ovat toteuttaneet poliittisella tasolla
joitakin toimenpiteitä erityisesti parantaakseen romanien integraation alalla
aktiivisesti toimivien sidosryhmien koordinointia. Lisäksi komissio haluaa
kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan toimintaa ja sitoutuu tässä tiedonannossa
antamaan jäsenvaltioille lisätukea erityisesti siihen, miten EU:n varoja
käytetään romanien integraation edistämiseen. 2. Strategioiden
tuloksellinen täytäntöönpano ratkaisevassa asemassa poliittisten sitoumusten
uskottavuuden ja perustason muutosten kannalta On ratkaisevan tärkeää varmistaa romanien
integraatiota edistävien kansallisten strategioiden tuloksellinen
täytäntöönpano. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa on olennaisen tärkeää
toteuttaa riittävät toimenpiteet ja käyttää saatavana olevia varoja entistä
tehokkaammin romanien sosiaalis-taloudellisen integraation edistämiseksi. Tästä
syystä komissio seuraa tiiviisti jäsenvaltioiden edistymistä sekä
Eurooppa 2020 ‑strategiassa että erityisesti romanien integraatiota
edistäviä kansallisia strategioita koskevassa EU:n puitekehyksessä. Romanien osallistamista ja sen johdonmukaisuutta
yleisten politiikkojen kanssa seurataan tiivisti vuosittain vuoteen 2020
asti Eurooppa 2020 -strategian osana. Jäsenvaltioiden, joissa on suurehko
romaniväestö, on puututtava talouspolitiikan vuoden 2012 EU-ohjausjaksolla
esiintuotuihin romanien osallistamista koskeviin haasteisiin voidakseen edistyä
Eurooppa 2020 -strategian työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja
koulutusta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Näissä jäsenvaltioissa
romaniväestön integraatio merkitsee sosiaalisten etujen lisäksi myös
taloudellisia etuja.[5]
Talouspolitiikan vuoden 2013 EU-ohjausjaksolla komissio on ehdottanut,
että jäsenvaltioille, joita asia eniten koskee,[6]
annettavia, romanien osallistamista koskevia suosituksia vahvistetaan ja
täsmennetään. Komissio on romanien integraatiota edistäviä
kansallisia strategioita koskevan EU:n puitekehyksen yhteydessä tehostanut
vuoropuheluaan useiden jäsenvaltioiden kanssa. Vuosina 2012 ja 2013 on
järjestetty kahdenvälisiä tapaamisia[7],
joihin osallistuivat asiaankuuluvat kansalliset viranomaiset ja komission
asiantuntijat ja joissa keskusteltiin romanien integraatiota edistävien
kansallisten strategioiden yksityiskohtaisesta arvioinnista sekä tavoista
varmistaa niiden tuloksellinen täytäntöönpano. Lisäksi on perustettu romanien integraatiota
edistävien kansallisten yhteysviranomaisten verkosto helpottamaan monenvälistä
kokemusten vaihtoa, vertaisoppimista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä.[8] Myös Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) on
perustanut ad hoc ‑työryhmän[9],
joka auttaa jäsenvaltioita mittaamaan romanien integraation edistymistä. Sen
päätavoite on auttaa osallistuvia jäsenvaltioita perustamaan tehokkaat
seurantamenettelyt, jotta saadaan luotettavia ja vertailukelpoisia tuloksia.[10] Komissio on analysoinut kansallisten strategioiden
täytäntöönpanossa vuonna 2012 saavutettua edistystä jäsenvaltioiden
antamien tietojen, asiantuntijoiden ja kansalaisyhteiskunnan lausuntojen[11] sekä Euroopan unionin
perusoikeusviraston esittämien havaintojen perusteella. 2.1. Tehokkaan
täytäntöönpanon rakenteelliset edellytykset (a)
Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen ja
läheinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa EU:n puitekehyksessä on korostettu tarvetta käydä
jatkuvaa vuoropuhelua kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten
sekä romanien kansalaisyhteiskunnan välillä kansallisten strategioiden
suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa. Useimmat jäsenvaltiot ovat
toteuttaneet tätä koskevia toimenpiteitä, mutta sidosryhmien mielestä ne eivät
ole aina tehokkaasti mahdollistaneet aktiivista osallistumista kansallisten
strategioiden täytäntöönpanoon ja seurantaan. (1)
Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen Kuten komission vuoden 2012 edistymiskertomuksessa
on korostettu, paikallis- ja alueviranomaisten aktiivinen osallistuminen
romanien osallistamisprosessin kaikkiin vaiheisiin on onnistumisen kannalta
ratkaiseva edellytys. Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Rakenteellisen vuoropuhelun aloittaminen || AT, BE, BG, CZ, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, NL, RO, SE, SI, SK, UK Paikallisviranomaisten välisen kokemusten vaihdon ja yhteistyön edistäminen || BE, BG, CZ, DK, FI, FR, HU, IT, SE, ES, SI, UK Varojen osoittaminen paikallis- ja alueviranomaisille romanien integraatioon || AT, BE, CZ, DE, DK, EL, FI, FR, IE, IT, PL, RO (suunnitteilla), SE, SI, SK Vuotta myöhemmin voidaan todeta, että useimpien
jäsenvaltioiden on tehtävä aiempaa enemmän ja saatava paikallisviranomaiset
osallistumaan tiiviimmin ja järjestelmällisemmin politiikan kehittämiseen,
täytäntöönpanoon, seurantaan, arviointiin ja tarkistamiseen.[12] Romanien integraatiota edistäviä politiikkoja ja
toimintasuunnitelmia olisi kehitettävä alueellisten ja paikallisten
strategioiden olennaisena osana. Niissä olisi määritettävä selkeä lähtötaso, asetettava
määrälliset tavoitteet ja vahvistettava erityistoimenpiteet siten, että
romanien integraatiota edistävän kansallisen strategian neljä toimintalohkoa
muunnetaan toiminnaksi paikallisella tasolla. Paikallis- ja alueviranomaisille
olisi annettava asianmukaiset rahoitus- ja henkilöstöresurssit suunnitelmien
toteuttamiseksi. Viranomaisten valmiuksia hallinnoida, seurata ja arvioida
romanien osallisuutta olisi parannettava. (2)
Läheinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa Komission vuoden 2012 edistymiskertomuksessa
huomautettiin, että strategioiden kehittämisessä kansalaisyhteiskunnan
osallistumisen olisi oltava muutakin kuin vain pelkkää kuulemista. Kansalaisyhteiskunnan
on oltava aktiivinen toimija kansallisten strategioiden täytäntöönpanossa ja
seurannassa. Ruohonjuuritason kansalaisyhteiskunnan valmiuksien kehittäminen
paikallisesti erityisesti romanien keskuudessa on ratkaisevan tärkeää
yhdennettyjen paikallisten toimintasuunnitelmien onnistumisen ja kestävyyden
kannalta. Läheinen yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Rakenteellisen vuoropuhelun aloittaminen kansalaisyhteiskunnan kanssa kansallisella tasolla || BE, BG, EE, ES, DK, FI, FR, HU, LV, LT, SE, SI, UK Kansalaisyhteiskunnan ja romanien edustajien kannustaminen osallistumaan aktiivisesti paikallisella tasolla || BE (aluetaso), BG, CZ, ES, FI, HU, LV, PT, SE, SI Kansalaisyhteiskunnan valmiuksien kehittämiseen annettava rahoitustuki || EE, ES, FR, LV, SE, SI Kansallisten strategioiden toisena
täytäntöönpanovuonna romanien laillinen edustus ja kaikkien asiaankuuluvien
kansalaisjärjestöjen osallistuminen on useimmissa jäsenvaltioissa edelleen
riittämätöntä. Jotta kansalaisjärjestöt, erityisesti romaneja edustavat
paikallisjärjestöt, voisivat mielekkäällä tavalla osallistua, niillä on oltava
asianmukaiset valmiudet saada julkista rahoitusta käyttöönsä. Lisäksi niiden on
voitava edesauttaa rahoituksen saamista nopeasti ja tehokkaasti niiden
käyttöön, joita asia suoraan koskee, ja osallistua tehokkaasti romanien
integraatiota edistävien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja
seurantaan. Vain muutamissa jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöille
annetaan riittävästi tukea, jotta ne voivat hoitaa tällaista tehtävää. Vaikka
käytössä on menettelyjä, joilla romanien näkemykset voidaan ottaa huomioon,
niillä ei pystytä varmistamaan, että näkemyksillä olisi merkittävä vaikutus
politiikkojen sisältöön. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
säännölliset kuulemismenettelyt toimivat tehokkaasti ja avoimesti ja että ne
kattavat strategioiden täytäntöönpanon, seurannan ja vaikutusten arvioinnin.
Romanien osallistamisen kannalta merkittävillä aloilla työskentelevien
erilaisten kansalaisjärjestöjen ja tutkijoiden välillä olisi kannustettava
vuoropuhelua. Yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa olisi kannustettava myös
paikallisia toimintasuunnitelmia laadittaessa. (b)
Oikeasuhteiset rahoitusvarat EU:n puitekehyksessä jäsenvaltioita kehotettiin
osoittamaan riittävästi rahoitusta romanien osallistamista edistäviin
toimenpiteisiin kansallisesta talousarviosta, jota täydentävät tarvittaessa
EU:n ja kansainvälinen rahoitus. Yhteisrahoitusta EU:n varoista on saatavana pääasiassa
Euroopan sosiaalirahastosta (ESR), Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta. Komission vuoden 2012 edistymiskertomuksessa
todettiin, että täytäntöönpanon merkittävä este ovat edelleen heikkoudet
strategioissa annettuja poliittisia sitoumuksia vastaavien rahoitusvarojen
myöntämisessä. Toimintasuunnitelmiin kohdennetut, avoimesti jaettavat
erityismäärärahat ovat ehdoton edellytys. Lisäksi olisi sovellettava
alueellista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon köyhyydestä eniten
kärsivien alueiden tai suurimmassa syrjintä- tai syrjäytymisvaarassa olevien
kohderyhmien erityistarpeet. Oikeasuhteiset rahoitusvarat || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Yhdennetty lähestymistapa rahoitusvarojen jakamiseen || EL, ES, FI, HU, IT, LV, SI, SK Alueellinen lähestymistapa rahoitusvarojen jakamiseen || CZ, EL, ES, HU, IT, PL, SE, SK Paikallis- ja alueviranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU:n varojen käytön suunnitteluun || BE, BG, CZ, ES, FI, IT, RO, SI, SK (alkuvaiheessa) Vaikka edellisen kertomuksen antamisen jälkeen on
tapahtunut jonkin verran edistystä, kansallisten strategioiden rahoitus on
edelleen riittämätöntä. Joissakin jäsenvaltioissa kansallisen strategian
täytäntöönpano on viivästynyt, koska kansallisesta talousarviosta on myönnetty
liian vähän varoja. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi varmistettava talouspolitiikan
EU-ohjausjaksolla yksilöityihin haasteisiin vastaavien asianmukaisten
toimenpiteiden toteuttaminen romanien integraation sisällyttämiseksi Euroopan
rakenne- ja investointirahastojen[13]
käyttöä koskeviin kumppanuussopimuksiin kaudella 2014–2020. Toimenpiteet olisi
suhteutettava jäsenvaltioiden romaniyhteisöjen kokoon ja tilanteeseen. Romanien
osallisuutta koskevia keskeisiä poliittisia painopisteitä on korostettu
talouspolitiikan EU-ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa ja komission
kannanotoissa, jotka on annettu kumppanuussopimuksista useiden jäsenvaltioiden
kanssa käytäviä neuvotteluja varten. Kansalliset talousarviositoumukset ovat
edelleen ratkaisevia romanien osallisuutta edistävien toimenpiteiden
kestävyyden varmistamiseksi. ESR on EU:n tärkein rahoitusväline romanien
osallisuuteen tehtävissä investoinneissa työllisyyden, koulutuksen ja
sosiaalisen osallisuuden alalla. EAKR on investoinut asumiseen osana
yhdennettyä lähestymistapaa useissa jäsenvaltioissa, mutta useimmissa
tapauksissa tätä romanien osallisuutta edistävää rahoitusmahdollisuutta
voitaisiin hyödyntää nykyistä paremmin. Tätä varten jäsenvaltiot voisivat
käyttää taitoja ja resursseja, joita kansainvälisten organisaatioiden
yhteenliittymät ovat koonneet yhteen tavoitteenaan tukea hankkeita romanien
osallistamiseksi paikallisella tasolla. EU:n koheesiopolitiikkaa kaudella 2014–2020
koskevat komission ehdotukset antavat perustan yhdennetylle lähestymistavalle,
jossa yhdistetään EAKR:n ja ESR:n rahoitusmahdollisuudet romanien integraatiota
koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi myös harkittava
niiden tukimahdollisuuksien käyttöä, joita maaseudun kehittämispolitiikka
tarjoaa. Lisäksi komission tiedonannossa Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat
sosiaaliset investoinnit[14]
kehotettiin jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja sosiaalisiin investointeihin
seuraavalla ohjelmakaudella (2014–2020). Komissio on myös ehdottanut, että EU:n
koheesiorahoituksesta riittävä osuus osoitetaan ihmisiin, työllisyyteen ja
sosiaalipoliittisiin uudistuksiin tehtäviin investointeihin ESR:n kautta.[15] Lisäksi komissio on
ehdottanut, että tästä määrästä vähintään 20 prosenttia olisi osoitettava
jokaisessa jäsenvaltiossa sosiaaliseen osallisuuteen, myös romanien
integraatioon. Näin varmistuisi sosiaalisen osallisuuden kokonaisrahoituksen
kasvu, joka vastaisi nykyistä paremmin tämän alan haasteita. Kun jäsenvaltiot
ja alueet käyttävät ESR:n uutta erityisinvestointien painopistettä eli
syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, integraatiota (jota Euroopan
komissio on ehdottanut ohjelmakaudelle 2014–2020), voidaan nykyistä paremmin
arvioida, mitä romanien integraatiota edistäviin toimenpiteisiin kulutetaan. (c)
Politiikan seuranta ja sen mukauttaminen EU:n puitekehyksessä jäsenvaltioita kehotettiin
perustamaan luotettavat seuranta- ja arviointimenetelmät, jotta voidaan
arvioida romanien osallistamista edistävien toimenpiteiden tuloksia ja
vaikutuksia sekä mukauttaa politiikkaa tarvittaessa. Vuoden 2012 kertomuksessa
todettiin, että jäsenvaltioiden on tässä suhteessa tehostettava toimiaan. Muutosten seuranta ja politiikan mukauttaminen || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Romanien tilanteen (lähtötaso) kartoitus tehty tai tekeillä || CZ, EE, EL, ES, FI, FR, HU, LT, LV, NL, PT, RO, SI, SK Seurantajärjestelmä kansallisen strategian tulosten ja vaikutusten mittaamiseen || Alkuvaiheessa: BG Kehitteillä: BE, ES, FI, HU, IT, SE Niiden alueiden yksilöinti, joilla on äärimmäisen köyhiä romaniyhteisöjä || CZ, EE, EL, FR, HU, PL, RO, SK Kaikkien tärkeimpien sidosryhmien osallistuminen seuranta- ja arviointiprosessiin || AT, CZ (suunnitteilla), FI, HU, IT (suunnitteilla), LT (suunnitteilla), SE (osittain), SI, SK (suunnitteilla) Yhteistyö kansallisen tilastotoimiston kanssa aloitettu || BG, CZ, EL, ES, FI, HU, IT, LV, RO, SK, UK Edellisen kertomuksen jälkeen on selkeästi tehty
työtä[16]
tehokkaan seuranta- ja arviointikehyksen perustamiseksi. Tavoitteena on tuottaa
järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti tietoja romanien integraatiota
edistävien toimenpiteiden vaikutuksesta (ei välttämättä etnisin perustein),
mutta useimmissa jäsenvaltioissa se on edelleen haaste. Kuten Euroopan unionin
perusoikeusviraston perustama seurantaa käsittelevä työryhmä on korostanut,
seurantajärjestelmän olisi voitava antaa hallitukselle täsmällistä palautetta
useilla eri tasoilla: toisaalta edistyksestä kansallisen strategian ja paikallisten toimintasuunnitelmien tavoitteiden
saavuttamisessa ja toisaalta romanien sosiaalis-taloudellisen tilanteen ja
heidän perusoikeuksiensa parannuksista valtaväestöön verrattuna (erojen
seuranta). On erittäin tärkeää vertailla tietoja
säännöllisesti, jotta toimenpiteiden vaikutus kentällä
voidaan arvioida aukottomasti lähtötasoon verrattuna. Varsinkin
vaikutusindikaattorit puuttuvat edelleen yleisesti. Lisäksi on useimmissa
tapauksissa epäselvää, missä määrin muut sidosryhmät osallistuvat seurantaan,
arviointiin ja politiikan tarkistukseen romanien osallistamista koskevien
kymmenen yhteisen perusperiaatteen[17]
mukaisesti. Mahdollisia synergioita olemassa olevien EU:n
politiikkaindikaattorien kanssa olisi tutkittava. (d)
Syrjinnän torjuminen vakuuttavasti EU:n puitekehyksessä jäsenvaltioita kehotettiin
varmistamaan, että romaneja ei syrjitä ja että EU:n perusoikeuskirjassa ja
Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettujen ihmisoikeuksien kunnioittaminen
taataan myös romaneille. Kuten komission vuoden 2012
edistymiskertomuksessa todettiin, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
syrjinnän vastaista lainsäädäntöä[18]
sovelletaan tehokkaasti niiden alueella ja että ne torjuvat syrjintää
vakuuttavasti. Lisäksi kertomuksessa tuotiin esiin, että merkittävä määrä
jäsenvaltioissa asuvista romaneista on laillisesti oleskelevia kolmansien
maiden kansalaisia, joilla on samat vaikeudet kuin muilla EU:n ulkopuolelta
tulevilla siirtolaisilla. Heillä on oltava myös samat oikeudet kuin muilla EU:n
ulkopuolelta tulevilla maahanmuuttajilla. Syrjinnän vastaiset toimenpiteet || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Syrjinnän vastaisen lainsäädännön valvonta paikallisella tasolla || AT, DK, SE Tietoisuuden lisääminen (myös julkishallinnoissa) || AT, BG, CZ, DK, EE, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, LT, PT, RO, SI Tietoisuuden lisääminen romanien oikeuksista heidän omassa keskuudessaan || AT, FI, LV, SE, SI Romaninaisiin kohdistuvan moniperusteisen syrjinnän torjuminen || RO (alkuvaiheessa) Ihmiskaupan ja lapsityövoiman hyväksikäytön torjunta || CZ, DK, HU, NL Romanien vastainen
rasismi ja syrjintä jatkuvat, vaikka jäsenvaltiot ovat antaneet asiaa koskevia
sitoumuksia ja kaikissa jäsenvaltioissa on syrjinnän vastaista lainsäädäntöä.
Romanilasten erottelu koulutuksessa on edelleen yleistä useissa
jäsenvaltioissa.[19]
Kansalaisyhteiskunnan ja yliopistojen raporteissa[20] esitetään erilaisia
esimerkkejä syrjinnästä, muun muassa valtaväestöä heikommat mahdollisuudet
saada koulutusta, terveydenhoitoa, poliisin suojelua ja asumispalveluja. EU:n
kansalaisia olevien romanien integraatio omiin yhteiskuntiinsa on pysyvä
haaste, jolla on suora vaikutus EU:n laajempiin suhteisiin kolmansien maiden
kanssa. Jotkin valtiot soveltavat esimerkiksi viisumivaatimuksia tiettyjen
jäsenvaltioiden kansalaisiin romanien integraatioon liittyvien ongelmien takia.[21] Samat haasteet voivat kohdata
unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia olevia romaneja, jotka muuttavat
Euroopan unioniin.[22] Romanien integraatiota edistävien kansallisten
strategioiden täytäntöönpano ei voi tuottaa odotettuja tuloksia, ellei
romaneihin kohdistuvaa syrjintää ja rasismia vastaan toteuteta
järjestelmällisiä toimenpiteitä. Useimmissa jäsenvaltioissa järjestetään
valistuskampanjoita romanien osallisuuden edistämiseksi.[23] Samaan aikaan viranomaisten
olisi kuitenkin tehtävä paljon nykyistä enemmän, jotta romanien osallisuudesta
koituvat sosiaaliset ja taloudelliset edut[24]
kävisivät selväksi koko yhteiskunnalle. Syrjinnän torjunnan
tehostamiseksi myös romanien itsensä keskuudessa on välttämätöntä lisätä
tietoisuutta heidän oikeuksistaan, velvollisuuksistaan ja mahdollisuuksistaan.
Lisäksi heidän oikeuksiensa suojeluun ja valvontaan on oltava käytettävissä
välineitä, esimerkiksi tasa-arvoelinten antamaa apua. Jäsenvaltioiden on
tehostettava toimintaansa stereotypioiden torjumiseksi ja puututtava rasistiseen
tai muutoin leimaavaan kielenkäyttöön tai käytökseen, jonka voidaan katsoa
yllyttävän romanien syrjintään. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimintaansa
lapsityövoiman käytön torjumiseksi tehokkaasti, lapsia käyttävän kerjäämisen
kieltämiseksi, alaikäisten avioliittoja koskevan lainsäädännön panemiseksi
täytäntöön täysimääräisesti, pakkoavioliittojen torjumiseksi ja ihmiskaupan
estämiseksi nykyistä tehokkaammin myös kansainvälisellä yhteistyöllä. Romanien puutteelliseen rekisteröintiin
kansallisissa väestörekistereissä on puututtava lujasti ja kattavasti, samoin
kuin tarvittaessa henkilöasiakirjojen puuttumiseen, koska se on ehdoton
edellytys, jotta voidaan varmistaa tasa-arvoiset mahdollisuudet päästä
koulutukseen, käyttää julkisia palveluja ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä
sekä varmistaa vähimmäiselin-, asumis- ja terveydenhoito-olot. (e)
Romanien integraatiota edistävät kansalliset
yhteysviranomaiset EU:n puitekehyksessä kehotettiin jäsenvaltioita
perustamaan romanien integraatiota edistävät kansalliset yhteysviranomaiset[25], joilla on valtuudet
koordinoida strategian laatimista ja täytäntöönpanoa. Komission
vuoden 2012 edistymiskertomuksessa korostettiin, että kansallisten
yhteysviranomaisten olisi voitava tosiasiallisesti koordinoida romanien osallistamista
eri politiikan aloilla. Kansallisten yhteysviranomaisten työn tehostaminen || Tällaisia toimenpiteitä toteuttaneet jäsenvaltiot Koordinointi eri alojen välillä kansallisella tasolla || AT, BE, BG, CZ, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IT, LT, LV, RO, SE, SK Koordinointi hallinnon eri tasojen välillä (kansallisesta paikalliseen) || AT, BE, BG, DK, CZ, EE, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, NL, RO, SE, SI, SK Kansallisten yhteysviranomaisten osallistuminen EU:n varojen käytön suunnitteluun || BE, BG, CZ, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, SK Kaikki kansalliset yhteysviranomaiset osallistuvat
lokakuussa 2012 perustettuun verkostoon, ja ne ovat aidosti huolissaan
romanien integraatiosta. Vaikka yhteysviranomaisten sitoumusta ja
koordinointitehtävää on selkeästi parannettu, niiden asemassa, valmiuksissa,
resursseissa, valtuutuksessa ja niiden saamassa poliittisessa tuessa on
edelleen parantamisen varaa. Kansallisille yhteysviranomaisille olisi
annettava asianmukaiset henkilöstö- ja rahoitusresurssit. Niillä on oltava
muodollinen valtuutus ja toimivalta koordinoida menettelyjä eri ministeriöiden
ja eri hallintotasojen välillä ja varmistaa, että romanien osallistaminen
sisällytetään kaikkiin asiaankuuluviin julkisen politiikan aloihin. Niiden
olisi osallistuttava asiaankuuluvien politiikkojen määrittelyyn ja
täytäntöönpanoon sekä EU:n varojen käytön strategiseen suunnitteluun. Niiden
olisi myös helpotettava vuoropuhelua ja tietojen vaihtoa kaikkien sidosryhmien
välillä ja tutkittava mahdollisuuksia luoda synergiaa eri asiaankuuluvien
aloitteiden kanssa[26]. 3. Laajentumisprosessissa
mukana olevat maat EU:n laajentumisstrategiassa 2012–2013 samoin kuin
yksityiskohtaisemmissa maakohtaisissa edistymiskertomuksissa komissio tuo esiin
sen, että romanit ovat Länsi-Balkanilla edelleen erittäin epäedullisessa
asemassa. Monissa maissa syrjintä vaatii edelleen toimia koulutuksen,
työllisyyden, sosiaali- ja terveydenhoitopalvelujen, asumisen ja
henkilöasiakirjojen aloilla. Vaikka viime vuosina on jonkin verran edistytty ja
koulutuksen ja terveydenhoidon aloilla on saatu aikaan alustavia parannuksia,
tarvitaan edelleen jatkuvia ponnisteluja. Niihin kuuluu asianmukaisten
varojen osoittaminen romanien integraatiota edistävien politiikkojen
täytäntöönpanoon. Haasteita on edelleen oikeudellisen ja institutionaalisen
kehyksen tosiasiallisessa täytäntöönpanossa ja sen valvonnassa. Useissa
maissa monivuotiset strategiat romanien tilanteen parantamiseksi ja niihin
liittyvät toimintasuunnitelmat on joko äskettäin hyväksytty (Montenegro ja
entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) tai niitä on tarkistettu ja parannettu
(Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo ja Serbia[27]). Turkki ei ole vielä
omaksunut järjestelmällistä lähestymistapaa eikä laatinut kattavaa strategiaa
romanien integraation edistämiseksi. Laajentumismaiden olisi edelleen toimittava
komission kanssa vuonna 2011 kansallisissa konferensseissa yhteisesti
sovittujen toimintaa koskevien päätelmien mukaisesti.
Päätelmät tarkistetaan vuosittain rakenteellisen poliittisen vuoropuhelun
yhteydessä. Ne koskevat viittä asiaa: rekisteröintiä, koulutusta,
terveydenhoitoa, työllistymistä ja asumista. Komissio lisäsi vuonna 2012
useissa maissa kohdennettua rahoitusapua toimintaa koskevien päätelmien
täytäntöön panemiseksi. Liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (IPA)
hyödynnettiin aiempaa paremmin tarjoamalla uusia tukitoimenpiteitä, joiden
tavoitteena ovat romanien osallistaminen yhteiskuntaan sekä heidän asemansa ja
elinolojensa parantaminen, ja auttamalla maita laatimaan, tarkistamaan ja
panemaan täytäntöön kansalliset strategiansa sekä kansallisissa että
alueellisissa ohjelmissa. Komissio tukee edelleen kyseisten maiden EU:hun
liittymisprosesseissa politiikkoja ja käytännön toimenpiteitä, joiden
tavoitteena on romanien tilanteen parantaminen, myös osana romanien
osallisuuden vuosikymmeneen[28]
liittyviä toimenpiteitä. 4. Päätelmät — Jatkotoimet Jäsenvaltioiden viime vuonna saavuttaman
edistyksen arvioinnista voidaan tehdä kaksi tärkeää päätelmää: Jotkin
jäsenvaltiot ovat merkittävällä tavalla muotoilleet uudelleen tai kehittäneet
strategioitaan käytännön ehdoin erityisesti pyrkimällä järjestämään
horisontaalista ja vertikaalista vuoropuhelua sekä koordinoimalla strategioiden
täytäntöönpanoa. Siitä huolimatta osa tuloksekkaan täytäntöönpanon
välttämättömistä edellytyksistä puuttuu edelleen, minkä takia edistys kentällä
on erittäin hidasta. Romanien integraation nopeuttamiseksi neljällä
toimintalohkolla, jotka ovat koulutus, työllisyys, terveydenhoito ja asuminen,
komissio tarjoaa jäsenvaltioille lisätukea seuraavasti: (a)
auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan poliittiset
tavoitteensa ja täyttämään sitoumuksensa ·
esittämällä yhdessä tämän tiedonannon kanssa
ehdotuksen neuvoston suositukseksi romanien integraatiota edistävien
toimenpiteiden tehostamisesta. Komission vuoden 2012
edistymiskertomuksessa[29],
kansalaisyhteiskunnan ja romanien edustajien kanssa käydyssä runsaassa
tietojenvaihdossa ja tässä tiedonannossa esitetyt havainnot ovat johtaneet siihen,
että komissio ehdottaa jäsenvaltioille siirtymistä romanien integraatiossa
askeleen eteenpäin neuvostossa hyväksyttävän oikeudellisen välineen avulla, ·
jatkamalla kahden- ja monenvälistä tietojenvaihtoa
romanien integraatiota edistävien kansallisten yhteysviranomaisten ja muiden
sellaisten kansallisten viranomaisten kanssa, jotka osallistuvat romanien
osallisuutta edistävien toimenpiteiden täytäntöönpanoon, ·
tarkastamalla myös Eurooppa 2020 -strategian
yhteydessä, kuinka romanien integraatiossa edistytään, koska romanien
integraation olisi oltava osa jäsenvaltioiden kokonaistoimia köyhyyden ja
sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, työllisyyden lisäämiseksi, koulunsa
keskeyttäneiden määrän vähentämiseksi ja koulutustason nostamiseksi, ·
parantamalla kaikkien sidosryhmien välistä
vuoropuhelua ja yhteistyötä romaniväestön osallistamista käsittelevän EU:n
foorumin seuraavassa kokouksessa, ·
seuraamalla rotusyrjintädirektiivin täytäntöönpanoa
hallinnollisissa käytännöissä; (b)
antaa tukea EU:n rahoituksella ·
täydentämällä kansallisia varoja kehyksellä, jossa
syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, osallistamista voitaisiin tukea
jäsenvaltioissa vuosina 2014–2020 EU:n rahoituksella[30] (Euroopan
aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan maaseudun
kehittämisen maatalousrahastosta). Lisäksi yksityisen ja kolmannen sektorin
varojen käyttöä olisi edistettävä romanien integraatioon tehtävien
investointien kannustamiseksi, ·
ehdottamalla, että jotkin jäsenvaltiot käyttävät
investointipainopistettä, joka on varattu syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten
romanien, integraatioon, tai asettavat talouspolitiikan EU-ohjausjakson
huomautusten mukaisesti seuraavalla ohjelmakaudella erityistavoitteita, jotka
liittyvät työmarkkinoille integroitumiseen, koulutuksen saatavuuteen tai
romaniväestön sosiaaliseen osallistamiseen, ·
ehdottamalla uutta sosiaalisia investointeja
koskevan politiikan kehystä[31],
joka perustuu kolmeen romanien osallisuutta edistävään tekijään[32]. Komissio pyytää Euroopan parlamenttia
osallistumaan aktiivisesti keskusteluun romanien integraatiota edistävien
toimenpiteiden tehostamista koskevasta neuvoston suositusehdotuksesta. Komissio raportoi kerran vuodessa keväällä
Euroopan parlamentille ja neuvostolle edistyksestä, jota neljällä
toimintalohkolla – koulutuksessa, työllisyydessä, terveydenhoidossa ja
asumisessa – on saavutettu, jäsenvaltioiden toimittamien tietojen, Euroopan
unionin perusoikeusviraston keräämien tietojen ja kansalaisjärjestöiltä
saatavien lausuntojen perusteella. Seuraava kertomus annetaan vuonna 2014.
Vuosikertomuksissa romanien integraation edistymistä jäsenvaltioissa koskevaa
työtä ja saavutettua edistystä verrataan viitearvoihin. LIITE
Esimerkkejä toimista, jotka liittyvät täytäntöönpanon rakenteellisiin
edellytyksiin Esimerkki paikallis- ja alueviranomaisten aktiivisesta osallistumisesta Saksassa Berliinin osavaltion hallinto hyväksyi romanien osallistamista edistävän strategian 7. elokuuta 2012. Siinä kehotetaan laatimaan romanien osallistamista koskeva alueellinen suunnitelma. Perustettuun johtoryhmään kuuluu Berliinin osavaltion hallituksen eri ministeriöitä ja paikallisviranomaisia, jotka käsittelevät romanimaahanmuuttajien asioita. Kansalaisyhteiskunta on auttanut alueellisen toimintasuunnitelman laatimisessa.[33] Esimerkkejä tiiviistä yhteistyöstä kansalaisyhteiskunnan kanssa Ranskassa romanien kansallinen yhteysviranomainen on perustanut kansallisen seurantaryhmän. Siihen kuuluu yhdistyksiä, eri asianomaisten ministeriöiden edustajia ja paikallisia toimijoita. Seurantaryhmä ja sen neljä aihekohtaista alaryhmää perustettiin foorumiksi, jolla vaihdetaan asiantuntemusta ja pyritään pääsemään yhteisymmärrykseen seuraavaksi toteutettavista toimenpiteistä. Se ehdottaa toimenpiteitä ministeriöiden väliselle ohjauskomitealle, joka vastaa Ranskan strategian täytäntöönpanon koordinoinnista. Latviassa julkaistiin lokakuussa 2012 läheiseen yhteistyöhön romaniyhteisön kanssa tähtäävä ehdotuspyyntö. Pyynnöllä, joka on valtion rahoittama ja avoinna romaneja edustaville järjestöille, pyritään kannustamaan romanien osallistumista yhteiskuntaan ja varmistamaan yhteistyö romanien ja viranomaisten (paikallishallintojen ja muiden sidosryhmien) välillä. Valittavia hankkeita ovat käytännön seminaarien järjestäminen, jotta saadaan aikaan paikallisia, kaikki sidosryhmät yhteen kokoavia yhteistyöhankkeita, ja yhteistyöfoorumin luominen työnantajien ja romanien välille. Esimerkkejä strategioiden tukemisesta asianmukaisella rahoituksella Bulgariassa on perustettu ministeriöiden välinen työryhmä, jonka tehtävänä on ohjata EU:n varoja romanien integraatioon. Työryhmää johtaa EU:n varoja hallinnoiva ministeriö, ja siihen kuuluu ministerien sijaisia, hallintoviranomaisten ja toimintaohjelmien asiantuntijoita ja romanikansalaisjärjestöjen edustajia. Sen tavoitteena on ehdottaa välineitä ja järjestelmiä ja tarkastaa kussakin toimintaohjelmassa suunnitellut toimenpiteet. Se valmistelee kansallisen strategian liitettä, jossa esitetään toiminnat ja niiden täytäntöönpanon edellyttämä kestävä rahoitus. Liitettä ei ole vielä hyväksytty. Unkarissa on yksilöity epäedullisimmassa asemassa olevat mikroalueet kansallisen lain mukaisen indikaattorijärjestelmän perusteella. Nämä mikroalueet kärsivät vakavista taloudellisista, työllisyys- ja infrastruktuuriongelmista. Niiden kehittämiseksi käytetään kohdennettuja toimenpiteitä, jotka muodostuvat sosiaalisista tukitoimista, yhdyskuntien ja maaseudun kehittämistoimenpiteistä ja henkilöstöresurssipalveluista. Esimerkkejä tehokkaista seurantajärjestelmistä Unkarin seurantajärjestelmässä pyritään mittaamaan kansallisen strategian sosiaalista vaikutusta ja seuraamaan sen täytäntöönpanoastetta. Järjestelmän neljä perusosaa ovat 1. indikaattorit, joilla mitataan yhteiskunnallisia muutoksia ja jotka on mukautettu kansallisen strategian tavoitteisiin 2. yhteistyössä ulkoisen kansainvälisen konsultin kanssa perustettu säännöllinen raportointijärjestelmä, jolla seurataan, onko toimintasuunnitelman toimenpiteet pantu täytäntöön 3. tutkimus 4. sosiaalista osallistamista koskeva tietojärjestelmä, joka mahdollistaa tietojen keruun eri politiikan aloilta. Paikallisviranomaiset käyttävät sitä myös kehittääkseen tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevia suunnitelmia. Virossa on tunnustettu tarve kartoittaa romanien tilannetta tarkemmin, jotta voidaan määrittää asianmukaiset toimenpiteet romanien integraation edistämiseksi. Tästä syystä romanien tilannetta arvioidaan vuosina 2012 ja 2013 tehtävällä haastattelututkimuksella. Tavoitteena on käyttää tuloksia apuna strategian seuraavien vaiheiden suunnittelussa. Esimerkkejä syrjinnän torjumisesta Espanjassa on toteutettu erilaisia toimia poliisivoimien kouluttamiseksi. Vuonna 2012 tasa-arvoista kohtelua ja etnistä syrjintää koskevaa koulutusta on annettu 158 alueelliselle, paikalliselle ja kansalliselle turvallisuusjoukolle. Saksassa Schleswig-Holsteinin osavaltio päätti vuonna 2012 muuttaa perustuslakiaan siten, että Saksan kansalaisia olevat romanit ja sintit tunnustetaan etnisenä vähemmistönä. Romanian julkisessa koulutusjärjestelmässä varataan joka vuosi erityispaikkoja romanioppilaille ja -opiskelijoille ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa, ammattioppilaitoksissa ja yliopistoissa. Tästä positiivisesta erityistoimesta on toistaiseksi hyötynyt noin 15 000 romanioppilasta ja -opiskelijaa. [1] KOM(2011) 173 lopullinen, 5.4.2011. [2] Eurooppa-neuvoston päätelmät, EUCO 23/11, 23. ja 24.6.2011,
työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston
(EPSCO-neuvoston) päätelmien johdosta: Neuvoston päätelmät EU:n kehys
vuoteen 2020 ulottuville romanien integraatiota edistäville kansallisille
strategioille, 10665/11, 19.5.2011. [3] Tässä tiedonannossa ’strategialla’ tarkoitetaan
yhdennettyjä toimenpidekokonaisuuksia ja strategioita. [4] Komission tiedonanto Romanien integraatiota edistävät
kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle ja siihen
liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2012) 133 final. [5] Neljässä maassa romanien täydellinen integroituminen
työmarkkinoille voisi tuottaa taloudellisia etuja noin 0,5 miljardilla
eurolla ja veroetuja noin 175 miljoonalla eurolla vuosittain. Maailmanpankki, Roma
Inclusion: An Economic Opportunity for Bulgaria, the Czech Republic, Romania
and Serbia (Romanien osallistaminen: taloudellinen mahdollisuus
Bulgariassa, Tšekissä, Romaniassa ja Serbiassa) syyskuu 2010. [6] Komission 29.5.2013 antaman ehdotuksen perusteella viisi
jäsenvaltiota (Bulgaria, Tšekki, Unkari, Slovakia ja Romania) saavat romanien
osallistamista koskevia maakohtaisia suosituksia. Suositukset koskevat
toisaalta romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden
täytäntöönpanoa (tuloksellisen toteutuksen varmistaminen myös parantamalla
sidosryhmien koordinointia, rahoituksen myöntäminen, tehokas seuranta ja
romanien osallistamista koskevien tavoitteiden huomioon ottaminen kaikilla
politiikan aloilla) ja toisaalta politiikan kehittämistä erityisesti
koulutuksen (varsinkin tarve varmistaa tosiasiallinen pääsy laadukkaaseen
osallistavaan yleiskoulutukseen esikoulusta alkaen) ja työllisyyden
(aktivointitoimenpiteiden edistäminen, työmarkkinoille siirtymisen tukeminen)
aloilla. [7] BG, FR, HU, IT, RO ja SK. [8] Verkoston sisällä on perustettu työryhmä, jonka
kokoonpanossa on otettu huomioon romaneja koskevat erilaiset tilanteet ja
kokemukset EU:ssa. Työryhmässä keskustellaan yksityiskohtaisesti haasteista ja
toteuttamiskelpoisista ratkaisuista. Yksilöidyt ongelmakohdat on otettu
huomioon säädösehdotuksessa, jonka tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille
lisätukea ja ohjeita romanien osallistamiseen. Säädösehdotus esitetään yhdessä
tämän tiedonannon kanssa. http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/roma_nationalcontactpoints_en.pdf [9] Kymmenen jäsenvaltiota (BG, CZ, ES, FI, FR, IT, HU, RO,
SK ja UK) osallistuvat tähän työryhmään, johon kuuluu myös Euroopan elin- ja
työolojen kehittämissäätiön ja Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman asiantuntijoita. [10] Kroatia on jo aloittanut EU:n puitekehysmenettelyyn
liittymisen ja osallistuu aktiivisesti kansallisten yhteysviranomaisten
verkostoon ja Euroopan unionin perusoikeusviraston seurantatyöryhmään. [11] Tähän sisältyvät päätelmät, jotka tehtiin komission
jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisessä vuoropuhelussa
15.5.2013, samoin kuin raportit kansalaisyhteiskunnan yhteenliittymiltä, jotka
Decade of Roma Inclusion Secretariat Foundation on organisoidut kuudessa
jäsenvaltiossa (Bulgariassa, Espanjassa, Romaniassa, Slovakiassa, Tšekissä ja
Unkarissa) ja kahdessa laajentumismaassa (Albaniassa ja entisessä Jugoslavian
tasavallassa Makedoniassa), sosiaalista osallistamista käsittelevän
riippumattoman asiantuntijaverkoston raportit (http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1025&langId=en),
European Roma Information Officen raportti Discrimination against Roma in
the EU in 2012 (Romanien syrjintä EU:ssa vuonna 2012), Eurocities- ja
Eurodiaconia-verkostoilta saadut kirjalliset palautteet sekä Academic network
on Romani studies ‑verkoston tutkimusasiakirjat (http://romanistudies.eu/news/contributions_from_members/).
[12] Toiset jäsenvaltiot ovat erityisesti pyrkineet lisäämään
paikallisviranomaisten kansainvälistä verkostoitumista esimerkiksi
osallistumalla European Alliance of Cities and Regions for Roma Inclusion -aloitteeseen.
Toiset jäsenvaltiot ovat nimittäneet alue- tai paikalliskoordinaattoreita,
jotta olisi helpompi tunnistaa romaniyhteisöjen ongelmat tai koordinoida
strategioiden täytäntöönpanoa paikallisella tasolla. [13] Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan
aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto. [14] Komission tiedonanto Kasvua ja yhteenkuuluvuutta
tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston
täytäntöönpano vuosina 2014–2020, COM(2013) 83 final, ja komission suositus
”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”, COM(2013) 778, 20.2.2013. [15] Euroopan tasolla annetun sitoumuksen mukaisesti
köyhyydessä elävien ihmisten määrää on vähennettävä 20 miljoonalla
vuoteen 2020 mennessä. [16] Jotkin jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet käyttäneensä
haastattelututkimuksia, mikroväestönlaskentoja, alueellisia köyhyyskartoituksia
jne. [17] Romanien osallistamista koskevat kymmenen yhteistä
perusperiaatetta esiteltiin foorumin ensimmäisessä kokouksessa 24.4.2009. Ne on
liitetty 8.6.2009 tehtyihin neuvoston päätelmiin. Periaatteet ovat 1)
rakentavat, käytännönläheiset ja syrjimättömät politiikat, 2) nimenomainen,
mutta ei poissulkeva kohdentaminen, 3) kulttuurienvälinen lähestymistapa, 4)
tavoitteena osallistuminen vallitsevaan yhteiskuntaan, 5) tietoisuus
sukupuolinäkökohdista, 6) hyviksi todettujen politiikkojen jakaminen, 7) EU:n
välineiden käyttäminen, 8) alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen, 9)
kansalaisyhteiskunnan osallistuminen ja 10) romaniväestön aktiivinen
osallistuminen.
[18] Perussopimuksissa asetettujen velvoitteiden mukaisesti
jäsenvaltioiden on saatettava rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman
yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun direktiivin
2000/43/EY säännökset osaksi kansallista oikeusjärjestystään ja vastaavasti
pantava täytäntöön nämä kansalliset täytäntöönpanosäädökset. [19] Erityisesti Tšekissä, Unkarissa ja Slovakiassa. [20] Tähän sisältyvät muun muassa seuraavat asiakirjat:
kansallisten asiantuntijoiden selvitykset sosiaalisesta osallistamisesta;
European Roma Information Office, Discrimination against Roma in the EU in
2012 (Romaneihin kohdistuva syrjintä EU:ssa 2012), 2013; Decade of Roma
Inclusion Secretariat Foundation yhteistyössä Open Society Foundationin Making
the most of EU Funds for Roma Programmes -ohjelman ja Roma Initiatives
Officen kanssa, Interim Civil Society Reports on the Implementation of
National Roma Integration Strategies and Decade Action Plans (Kansalaisyhteiskunnan
väliraportit romanien kansallisten integrointistrategioiden ja vuosikymmenen
toimintasuunnitelmien toteuttamisesta), 2013; Amnesty International, Roma:
Demanding Equality and Human Rights (Romanit: vaatimukset tasa-arvosta ja
ihmisoikeuksista), huhtikuu 2013; Academic network on Romani studies,
tutkimuksia (http://romanistudies.eu/news/contributions_from_members/); Eurodiaconia-verkoston jäsenten kirjalliset lausunnot. [21] Esimerkiksi Kanada on ilmaissut vakavan huolensa sen
takia, että tiettyjen jäsenvaltioiden kansalaiset ovat tehneet yhä enemmän
turvapaikkahakemuksia. [22] Komission tiedonannossa Romanien integraatiota
edistävät kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle
(COM(2012) 226 final, 26.5.2012) esitetyt huomautukset ovat edelleen päteviä:
”Tällä hetkellä romanit kuitenkin elävät tulevissa jäsenvaltioissa huonoissa
oloissa, minkä seurauksena viisumittomassa järjestelmässä yhä enemmän romaneja
muuttaa tilapäisesti EU:n jäsenvaltioihin ja jopa hakee turvapaikkaa. Tämä
saattaa vaikuttaa kielteisesti viisumeista luopumiseen, joka on yksi
suurimmista saavutuksista Länsi-Balkanin yhdentämisessä EU:hun.” [23] Eräät niistä (AT, BG, ES, FR ja LV) järjestävät romanien
syrjinnän ehkäisemiseksi ja ennakkoluulojen torjumiseksi koulutusjaksoja
virkamiehilleen (muun muassa opettajille, poliiseille ja oikeuslaitoksen
jäsenille). [24] Maailmanpankki, Roma Inclusion: An Economic Opportunity
for Bulgaria, the Czech Republic, Romania and Serbia (Romanien
osallistaminen: taloudellinen mahdollisuus Bulgariassa, Tšekissä, Romaniassa ja
Serbiassa) syyskuu 2010. [25] http://ec.europa.eu/justice/discrimination/files/roma_nationalcontactpoints_en.pdf [26] Tällaisia aloitteita ovat mm. kotouttamisasioiden
kansallisiin yhteyspisteisiin ja Tonavan aluetta koskevaan EU:n strategiaan
liittyvät aloitteet. [27] Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se
on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen
tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen. [28] Romanien osallisuuden vuosikymmen kattaa kaikki
laajentumismaat lukuun ottamatta Islantia, Kosovoa ja Turkkia. Se palvelee
toistaiseksi foorumina ja yhdyssiteenä politiikan koordinoimiseksi, kokemusten
vaihtamiseksi ja tietojen jakamiseksi osallistuvien EU:n jäsenvaltioiden ja
laajentumismaiden välillä, samalla kun edistetään kansalaisyhteiskunnan
osallistumista kansallisella ja paikallisella tasolla sekä muiden
kansainvälisten aloitteiden täydentämistä. [29] Komission tiedonanto Romanien integraatiota edistävät
kansalliset strategiat: EU:n puitekehyksen täytäntöönpano alulle, COM(2012)
226 final, 26.5.2012, ja siihen liittyvä komission yksiköiden
valmisteluasiakirja SWD(2012) 133 final. [30] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Euroopan
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan
maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja
kalatalousrahastoa koskevan yhteisen strategiakehyksen 2014–2020 osatekijät,
SWD(2012) 61 final, Part II, 14.3.2012. [31] Komission tiedonanto Kasvua ja yhteenkuuluvuutta
tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston
täytäntöönpano vuosina 2014–2020, COM(2013) 83 final, ja komission suositus
”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre”, COM(2013) 778 final,
20.2.2013. [32] Sosiaalisten järjestelmien parantaminen ja muuttaminen
nykyistä kestävimmiksi, aktivoivien ja mahdollistavien politiikkojen
täytäntöönpano sekä koko eliniän kattavien sosiaalisten investointien
tukeminen. [33] Berliinin strategia romanien osallistamiseksi on saatavana
verkko-osoitteessa http://www.parlament-berlin.de:8080/starweb/adis/citat/VT/17/DruckSachen/d17-0440.pdf.