Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tanskan vuoden 2013 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuosien 2012–2016 lähestymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Tanskan vuoden 2013 kansallisesta
uudistusohjelmasta
sekä samassa yhteydessä annettu Tanskan vuosien 2012–2016 lähestymisohjelmaa
koskeva neuvoston lausunto EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja
148 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman
valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta
7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1466/97[1]
ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011[2] ja erityisesti sen 6 artiklan 1
kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen[3], ottaa huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmat[4], ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi
26 päivänä maaliskuuta 2010 komission ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi
kasvu- ja työllisyysstrategia, Eurooppa 2020. Strategian lähtökohtana on
tehostaa talouspolitiikan koordinointia, ja siinä keskitytään avainalueisiin,
joilla tarvitaan toimia, jotta voidaan parantaa Euroopan mahdollisuuksia
vauhdittaa kestävää kasvua ja lisätä kilpailukykyä. (2) Neuvosto antoi 13 päivänä
heinäkuuta 2010 komission ehdotusten perusteella suosituksen jäsenvaltioiden ja
unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (2010–2014) ja hyväksyi 21
päivänä lokakuuta 2010 päätöksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan
suuntaviivoista[5].
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt suuntaviivat. Jäsenvaltioita
kehotettiin ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja
työllisyyspolitiikassaan. (3) Valtion- ja hallitusten
päämiehet hyväksyivät 29 päivänä kesäkuuta 2012 kasvu- ja työllisyyssopimuksen,
joka toimii johdonmukaisina puitteina kansallisen, EU:n ja euroalueen tason
toimille kaikkia mahdollisia keinoja, välineitä ja politiikkoja käyttäen. He
päättivät toimista, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden tasolla, ja
ilmaisivat erityisesti täysimääräisen sitoutumisensa Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden saavuttamiseen ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon. (4) Neuvosto antoi 6 päivänä
heinäkuuta 2012 suosituksen Tanskan vuoden 2012 kansallisesta
uudistusohjelmasta ja lausunnon Tanskan vuosien 2011–2015 tarkistetusta
lähentymisohjelmasta. (5) Komissio hyväksyi
28 päivänä marraskuuta 2012 vuotuisen kasvuselvityksen[6]. Tästä alkoi vuoden 2013
talouspolitiikan EU-ohjausjakso. Komissio hyväksyi niin ikään 28 päivänä
marraskuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella varoitusmekanismia
koskevan kertomuksen[7],
jossa se katsoi, että Tanska kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista
laadittaisiin perusteellinen tarkastelu. (6) Eurooppa-neuvosto hyväksyi
14 päivänä maaliskuuta 2013 rahoitusvakauden varmistamisen, julkisen
talouden vakauttamisen ja kasvun vauhdittamisen painopisteet. Se korosti, että
on tarpeen jatkaa eriytettyä, kasvua edistävää julkisen talouden vakauttamista,
palauttaa normaalit luotonannon edellytykset, edistää kasvua ja kilpailukykyä,
puuttua työttömyyteen ja kriisin sosiaalisiin seurauksiin sekä nykyaikaistaa
julkishallintoa. (7) Komissio julkaisi 10 päivänä
huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja
korjaamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun
Tanskaa koskevan perusteellisen tarkastelun[8]
tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Tanskan
makrotaloudessa on epätasapainotiloja, jotka eivät kuitenkaan ole liiallisia. (8) Tanska toimitti vuosia
2012–2016 koskevan vuoden 2013 lähentymisohjelmansa ja vuoden 2013 kansallisen
uudistusohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2012. Ohjelmat on arvioitu samaan
aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon. (9) Neuvosto on neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2013 lähentymisohjelman arvioinnin
perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana
oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Skenaario, jonka mukaan BKT kasvaa
0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 1,6 prosenttia vuonna 2014, vastaa yleisesti
ottaen komission kevään 2013 talousennustetta, jonka mukainen kasvu on 0,7
prosenttia vuonna 2013 ja 1,7 prosenttia vuonna 2014. Ohjelman mukaisen
julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä ja
saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva enintään
0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, mikä
vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteita. Ohjelmassa esitetty julkisen
talouden alijäämätavoite, joka on 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2013 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, vastaa komission
ehdottamaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaista määräaikaa.
Vuosina 2011–2013 toteutettavat keskimääräiset julkisen talouden toimet, jotka
perustuvat julkisen talouden rakenteellisesta rahoitusasemasta laadittuihin
laskelmiin, vastaavat liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä
annettua neuvoston suositusta. Julkisen talouden reaalimääräisten menojen
(mukaan lukien tulopuolen päätösperäiset toimet) kasvun arvioidaan hidastuvan
nollaan vuonna 2013 ja olevan 0,4 prosenttia vuonna 2014, mikä vastaa menojen
kasvulle asetettua vertailuarvoa molempina vuosina. Tanskan julkinen talous on
yleisesti ottaen terve, ja maa on jo saavuttanut keskipitkän aikavälin
tavoitteensa. Ikääntyvän väestön ja kunnianhimoisen hyvinvointipolitiikan
vuoksi Tanskan on kuitenkin ylläpidettävä vakaata ja kestävää
finanssipolitiikan kehystä ja varmistettava, että alijäämä ei ylitä
perussopimuksessa asetettua 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. (10) Tanska toteutti vuonna 2012
työkyvyttömyyseläke- ja joustotyöjärjestelmien uudistuksen, joka tuli voimaan
1. tammikuuta 2013. Nämä uudistukset ovat tärkeitä toimenpiteitä, joilla
lisätään työvoiman tarjontaa Tanskassa. Tanskan on kuitenkin vielä parannettava
työmarkkinoiden reunamille jääneiden ihmisten työllistettävyyttä. Tämä koskee
muun muassa maahanmuuttajataustaisia henkilöitä, pitkäaikaistyöttömiä sekä
matalan taitotason työntekijöitä. Tanskan hallituksen kunnianhimoisen
uudistusohjelman lisäksi on varmistettava, että Tanskan maineikkaalla
joustoturvamallilla helpotetaan jatkossakin sujuvaa siirtymistä työttömyydestä
työelämään, samalla kun pyritään estämään syrjäytyminen työmarkkinoilta ja
sosiaalisesta yhteisöstä. Koulutuksella ja ammattitaidon parantamisella on
tässä suhteessa tärkeä rooli. (11) Tanska pitää syystäkin
koulutusta selkeänä painopisteenä. Toimia on kuitenkin jatkettava, jotta
koulutusjärjestelmän laatua ja kustannusvaikuttavuutta voidaan parantaa, muun
muassa saattamalla jo aloitetut uudistukset päätökseen. Alemman ja ylemmän
perusasteen koulutusjärjestelmien ehdotettu uudistus on oikeansuuntainen, ja se
todennäköisesti vaikuttaa positiivisesti koulujärjestelmän
kustannusvaikuttavuuteen ja koulutuksen laatuun, muun muassa opintonsa loppuun
suorittaneiden oppilaiden osuuksiin. Tanskan hallitus on toteuttanut toimia,
joilla parannetaan nuorten ammatillisen koulutuksen laatua ja varmistetaan,
että yrityksissä on tarvittava määrä oppisopimuspaikkoja. Tanskaan on
perustettu viranomaisten, kuntien, alueiden ja työmarkkinaosapuolten komitea
etsimään pysyvää ratkaisua, jolla varmistetaan oppisopimuskoulutuksen riittävä
tarjonta ja parannetaan ammatillisen koulutusjärjestelmän laatua. Jos Tanska
löytää nuorten ammattikoulutusjärjestelmässä kestävät ja kunnianhimoiset
ratkaisut sekä liian vähäiseen oppisopimuskoulutuksen tarjontaan että
koulutuksen keskeyttäneiden suurten osuuteen, maa voi valmistautua paremmin
ammattitaidon kysyntään tulevaisuuden työmarkkinoilla ja parantaa työn
tuottavuutta. (12) Tanska voisi nopeuttaa
talouskasvua poistamalla kilpailun esteet paikallisissa palveluissa ja
vähittäiskaupassa, jotka ovat tärkeitä sektoreita maan taloudessa. Tanskan
hallitus antoi vuonna 2012 uuden kilpailulain, joka on tärkeä askel oikeaan
suuntaan. Uudistetussa kilpailulaissa on tehokkaammat mekanismit
kilpailusäännösten noudattamisen valvontaa varten. Tanska on vastannut näillä
toimilla täysimääräisesti vuonna 2012 annettuun asiaa koskevaan suositukseen.
Vielä voidaan kuitenkin tehdä enemmän alakohtaisten ja julkisia palveluja
koskevien toimien vaikuttavuuden varmistamiseksi, jotta kilpailu lisääntyy ja
markkinat toimivat paremmin. Useat tämän alan poliittiset aloitteet ovat vielä
alkuvaiheessa, ja niiden tehokas täytäntöönpano edellyttää jatkuvia toimia. (13) Rahoitusjärjestelmän ja koko
talouden vakauteen kohdistuvien uhkien määrittämiseksi kotitalouksien
velkaantuneisuutta on analysoitu yksityiskohtaisesti kuluneen vuoden aikana
sekä kansallisella että EU:n tasolla. Rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit
näyttävät toistaiseksi olevan hallinnassa, mutta niitä on seurattava
jatkuvasti. Tanskan viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joilla
parannetaan asuntolainajärjestelmän häiriönsietokykyä. Näitä ovat muun muassa
asuntolainojen riskimerkintäjärjestelmä sekä vaihtuvakorkoisiin ja/tai
lyhennysvapaita jaksoja sisältäviin lainoihin sovellettavat rajoitukset.
Asuntolainoja myöntävät laitokset ovat omasta aloitteestaan alkaneet vaatia
täydentäviä vakuuksia. Kaikki edellä mainitut ovat oikeansuuntaisia toimia,
mutta tarkkaa seurantaa tarvitaan sen varmistamiseksi, että toimilla on
toivotut vaikutukset. Komissio tarkastelee Tanskan säännöllisesti toimittamia
selvityksiä asiaan liittyvien toimien vaikutuksista. Tanskan omaisuusverotusta
olisi tarkistettava ajan mittaan, jotta voidaan poistaa vääristymät ja
vahvistaa verotuksen vastasyklisiä piirteitä. (14) Komissio on EU-ohjausjakson
osana analysoinut kattavasti Tanskan talouspolitiikkaa. Se on arvioinut
lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman ja esittänyt perusteellisen
tarkastelun. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Tanskan
finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan
myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä
talouden ohjausta on tarpeen tehostaa antamalla EU:n tason panos tuleviin
kansallisiin päätöksiin. EU-ohjausjakson yhteydessä annetut komission
suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–3. (15) Neuvosto on tutkinut Tanskan
lähentymisohjelman tämän arvioinnin perusteella ja sen lausunto[9] ilmenee erityisesti jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 1. (16) Neuvosto on tutkinut Tanskan
kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman komission perusteellisen
tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Makrotalouden epätasapainon
ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6
artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä
esitettävästä suosituksesta 3, SUOSITTAA, että Tanska toteuttaisi
vuosina 2013–2014 toimia, joilla se 1. toteuttaa julkisen talouden
strategiaa vuonna 2013 suunnitellusti varmistaakseen, että liiallinen alijäämä
korjataan viimeistään vuonna 2013; toteuttaa julkisen talouden strategiaa myös
vuonna 2014 ja sen jälkeen varmistaakseen riittävät julkisen talouden toimet,
joilla pysytään keskipitkän aikavälin tavoitteessa; 2. jatkaa työmarkkinoiden
reunamille jääneiden ihmisten työllistettävyyden parantamista, mukaan lukien
maahanmuuttajataustaiset henkilöt, pitkäaikaistyöttömät sekä matalan taitotason
työntekijät; parantaa ammatillisen koulutuksen laatua, jotta voidaan vähentää
opintonsa keskeyttävien osuutta, ja lisää oppisopimuskoulutuspaikkoja;
toteuttaa alemman ja ylemmän perusasteen koulutusjärjestelmien uudistuksen,
jotta voidaan nostaa opintonsa loppuun suorittaneiden oppilaiden osuuksia ja
parantaa koulujärjestelmän kustannusvaikuttavuutta; 3. jatkaa toimia, joilla
poistetaan kilpailun esteet palvelusektorilla, vähittäiskauppa ja rakennusala
mukaan lukien, ja tehostetaan julkisten palvelujen tarjoamista. Tehty Brysselissä Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2013) 354 final. [4] P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053. [5] Neuvoston päätös 2013/208/EU, annettu 22 päivänä
huhtikuuta 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 115 final. [9] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.