KOMISSION TIEDONANTO Euroopan unionin syrjäisimmät alueet: tavoitteena älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kumppanuus /* COM/2012/0287 final - 2012/ () */
KOMISSION TIEDONANTO Euroopan unionin syrjäisimmät alueet:
tavoitteena älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kumppanuus 1........... Johdanto. 2 2........... Syrjäisimpiä
alueita koskevan EU-strategian kehitysvaiheet 2 3........... Uudistetun
EU-strategian päätoimintalinjat 2 4........... Tulevaisuutta
koskevia ehdotuksia. 2 4.1. Sisäinen
ulottuvuus. 2 1) Koheesiopolitiikka. 2 2) Perinteiset sektorit 2 3) Uudet sektorit 2 4) Yrittäjyyden kehittäminen. 2 5) Integroituminen sisämarkkinoille. 2 6) Syrjäisimpien alueiden ympäristön
suojelu. 2 4.2. Ulkoinen
ulottuvuus. 2 5........... Päätelmät 2 1. Johdanto Tässä tiedonannossa
kerrotaan, miten komissio aikoo työskennellä kumppanuuspohjalta syrjäisimpien
alueiden[1]
kanssa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseksi. Neuvosto[2] on
korostanut, että Eurooppa 2020 ‑strategiaa ja sen kolmea ensisijaista
toimintakohdetta, jotka ovat osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden
kehittäminen, resurssitehokkaamman, vihreämmän ja kilpailukykyisemmän talouden
edistäminen sekä sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta lisäävän korkean
työllisyyden talouden edistäminen, olisi toteutettava täysimääräisesti
syrjäisimmillä alueilla ottaen huomioon niiden erityispiirteet ja rajoitteet. Neuvosto
totesi, että on tarpeen löytää tasapaino toisaalta syrjäisimpien alueiden
erityisten ja pysyvien rajoitteiden kompensoimiseen tähtäävien toimenpiteiden
ja toisaalta niiden etujen ja mahdollisuuksien edistämiseen tähtäävien
toimenpiteiden välillä. Tavoitteena on
auttaa syrjäisimpiä alueita lisäämään omavaraisuuttaan, vahvistamaan talouttaan
ja parantamaan mahdollisuuksiaan luoda pysyviä työpaikkoja hyödyntämällä niiden
ainutlaatuisia vahvuuksia ja niiden EU:lle tuomaa lisäarvoa. Kuten
SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tunnustetaan, pysyviä rajoitteita tulee aina
olemaan, kuten etäisyys Manner-Euroopasta. Yhteiset toimet syrjäisimpien alueiden
talouksien muuttamiseksi, uudistamiseksi ja monipuolistamiseksi ovat kuitenkin
paras tapa varmistaa vauraampi tulevaisuus näille alueille, joihin
maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi on vaikuttanut vahvasti. Kukin alue on
erilainen, ja kutakin varten on tarpeen suunnitella erilaisia etenemistapoja. Nyt
käsillä olevassa uudistetussa strategiassa esitetään pääpiirteittäin kaikkia
syrjäisimpiä alueita koskevat toimintamahdollisuudet, mutta kunkin alueen on
suunniteltava oma tiensä parempaan hyvinvointiin omien erityispiirteidensä
mukaisesti. Vaikka eräät
syrjäisimpien alueiden tukivälineet ovatkin osoittaneet arvonsa, syrjäisimpiä
alueita tuetaan joissain tapauksissa parhaiten tekemällä mukautuksia EU-sääntöihin
tai ottamalla niiden erityistarpeet huomioon täytäntöönpanovaiheessa. Tällä
strategialla pyritään osoittamaan, miten syrjäisimmät alueet voivat löytää
paikkansa niiden monien aloitteiden joukossa, joilla tuetaan Eurooppa 2020 ‑strategian
täytäntöönpanoa, ja siinä kiinnitetään paljon aiempaa kattavammin huomiota
syrjäisimpien alueiden tilanteeseen EU-politiikan koko kentässä. Ainutlaatuisia
vahvuuksia ja lisäarvoa Syrjäisimpiä
alueita koskevissa strategioissa on aina tunnustettava niiden arvo koko EU:lle.
Niiden geostrateginen sijainti tarkoittaa, että ne toimivat EU:n lähettiläinä
Atlantilla, Karibian alueella ja Intian valtamerellä, ja niillä on mahdollisuus
tuottaa EU:lle hyötyä naapurisuhteidensa ansiosta ja levittää EU:n
vaikutusvaltaa alueillaan. Syrjäisimmillä alueilla on rajoitteistaan huolimatta
monia potentiaalisia kasvun moottoreita, jotka perustuvat niiden
erityispiirteisiin. Ne vastaavat yli puolta EU:n talousvyöhykkeistä (exclusive
economic zone, EEZ), ja niiden potentiaaliset merivarat ovat lähes 15 miljoonaa
km². Tämä muodostaa ainutlaatuisen syvänmeren laboratorion EU:n tutkimuksille
esimerkiksi elintarviketurvan, ilmastotoimien, energian ja bioteknologian
aloilla. Se on myös vahvuus matkailulle, joka pohjautuu poikkeukselliseen
luonnon- ja kulttuuriympäristöön. Niiden sijainti luo merkittäviä
mahdollisuuksia EU:n avaruus-, astrofysiikka- ja satelliittitoimien
kehittämiselle. Syrjäisimmillä alueilla on ainutlaatuisen monimuotoinen lajisto
ja ekosysteemit, joiden merkitys on keskeinen biologiselle monimuotoisuudelle
koko maapallon mittakaavassa. Syrjäisimmillä alueilla on yhdessä merentakaisten
maiden ja alueiden kanssa enemmän kotoperäisiä eläin- ja kasvilajeja kuin koko
Manner-Euroopassa, mukaan luettuna yli 20 prosenttia maailman koralliriutoista
ja -laguuneista. Niiden biologinen monimuotoisuus tarjoaa mahdollisuuksia
terveyden, biolääketieteen ja biofarmasian, kosmetiikan ja monien muiden
sektoreiden kuten ekorakentamisen materiaalien ja puutuotteiden aloilla. Eri
alueilla on olemassa edellytykset kehittää uusiutuvia energianlähteitä
biopolttoaineista tuulienergiaan, aurinkoenergiaan, maalämpöenergiaan tai
valosähköön. Mitä tulee inhimilliseen pääomaan, syrjäisimmillä alueilla on
paremmin koulutettu ja ammattitaitoisempi työvoima, kehittyneemmät julkiset
palvelut ja edistyneempi taitotieto kuin naapureillaan, mikä antaa niille
mahdollisuuden myydä palveluja ja asiantuntemusta korkean lisäarvon
sektoreilla. Ehdotetun kasvuun
tähtäävän kumppanuuden perustana ovat seuraavat periaatteet: - tuetaan syrjäisimpiä alueita, jotta ne
voivat hyödyntää kaikkia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun
mahdollisuuksia omien voimavarojensa ja sisäsyntyisen potentiaalinsa pohjalta; - varmistetaan, että EU:n toimintapuitteilla
vähennetään niitä esteitä, jotka erityisesti haittaavat syrjäisimpien alueiden
täysimittaista integroitumista sisämarkkinoille; sekä - tunnustetaan entistä paremmin syrjäisimpien
alueiden merkitys voimavarana kaikkien kannalta ja tarve ottaa niiden
erityispiirteet ja rajoitteet huomioon. Toimet
syrjäisimpien alueiden tukemiseksi edellyttävät kumppanuutta EU:n, kansallisten
ja alueellisten viranomaisten välillä. Kaikilla näillä tasoilla tarvitaan
vahvaa sitoutumista toimiin. Syrjäisimmillä alueilla itsellään on velvollisuus
käyttää hyväksi tarjolla olevat mahdollisuudet. 2. Syrjäisimpiä alueita koskevan
EU-strategian kehitysvaiheet EU on vuodesta 1999
tunnustanut virallisesti syrjäisimpien alueiden maantieteellisen ja
taloudellisen erityisaseman: syrjäinen
sijainti, saaristoluonne, pieni koko, pinnanmuodostus ja ilmasto sekä
taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista. Nämä tekijät
haittaavat suuresti näiden alueiden kehitystä (SEUT-sopimuksen 349 artikla), ja
niiden vuoksi syrjäisimpien alueiden on vaikea nauttia sisämarkkinoiden
tarjoamista hyödyistä. Komissio on
vuodesta 2004 laatinut syrjäisimpiin alueisiin liittyvät toimensa kolmeen
keskeiseen päätoimintalinjaan perustuvan kehyksen mukaisesti[3]: yhteyksien
parantaminen; kilpailukyvyn parantaminen; alueellisen yhdentymisen edistäminen
naapurialueilla. Se on vuodesta 2008[4]
keskittynyt syrjäisimpien alueiden ainutlaatuisten voimavarojen hyödyntämiseen.
Syrjäisimmät alueet
ovat itse[5]
omien jäsenvaltioidensa[6]
sekä neuvoston ja Euroopan parlamentin[7]
tukemina osallistuneet pohdintaan siitä, miten talouden suorituskykyä voidaan
parantaa. Vuonna 2011 Pedro Solbes esitti raportin, joka käsittelee Euroopan syrjäisimpiä
alueita ja sisämarkkinoita (Europe's Outermost Regions and the single
market: the EU's influence in the world)[8] ja jossa korostetaan, että
syrjäisimmät alueet on tarpeen integroida paremmin sekä syvennetyille ja
yhdennetyille sisämarkkinoille että omaan välittömään naapurustoonsa
erityisesti sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden pohjalta. Komission
käynnistämässä syrjäisimpien alueiden kasvutekijöitä käsittelevässä
tutkimuksessa (”Growth Factors in the OR”)[9] tunnustettiin syrjäisimpien alueiden
rakenteelliset rajoitukset mutta korostettiin mahdollisuuksia talouskasvuun. Tutkimuksessa
tuotiin myös esiin erot syrjäisimpien alueiden välillä sekä tarve erilaisiin
toimenpiteisiin, jotka on sovitettu kunkin alueen erityishaasteisiin. Tutkimuksen
päätelmänä oli, että maatalouden kaltaisten perinteisten sektoreiden
vahvistaminen edellyttää tuotevalikoiman laajentamista ja erikoistumista. Kestävä
matkailu tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia useimmilla syrjäisimmillä
alueilla. Tutkimuksessa lueteltiin syrjäisimpien alueiden voimavaroihin
perustuvia nousevia sektoreita, joihin kuuluvat muun muassa biologinen
monimuotoisuus ja meren ekosysteemit, mahdollisuus tuottaa uusiutuvaa energiaa,
kehittynyt maatalouden ympäristötutkimus ja ilmastotutkimus, astrofysiikka ja
ilmailu- ja avaruustiede. Toisessa
tutkimuksessa keskityttiin syrjäisimpien alueiden väestökehitykseen ja
muuttoliikkeisiin (”Demographic and migration trends in the OR: impact on
economic, social and territorial cohesion”)[10], ja siinä korostetaan myös syrjäisimpien
alueiden mahdollisuuksia, mutta viitataan haasteisiin koulutus-, työllisyys- ja
ympäristötavoitteiden täyttämisessä. Syrjäisimpiä
alueita koskevan uudistetun EU-strategian olisi pohjauduttava näihin
osatekijöihin. 3. Uudistetun EU-strategian päätoimintalinjat Vaikka syrjäisimpiä
alueita koskeva nykyinen toimintakehys pysyykin voimassa, sitä on tarpeen
ajantasaistaa ja mukauttaa Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti. Tämä
tarkoittaa, että työpaikkojen luomista ja kasvua painotetaan entistä enemmän,
ja ilmastotoimia käsitellään kattavasti. Päätoimintalinjat ovat seuraavat: I. Parannetaan yhteyksiä
sisämarkkinoille. Tämä koskee liikennettä, mutta myös tietämyksen siirtoa ja
uuden tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa kohtuukustannuksin. II. Lisätään kilpailukykyä uudistamalla
ja monipuolistamalla syrjäisimpien alueiden talouksia, investoimalla ja
innovoimalla korkean kasvupotentiaalin ja/tai korkean lisäarvon (perinteisillä
ja esiin nousevilla) sektoreilla, parantamalla kohtuuhintaista ja kestävää
energiahuoltoa ja tukemalla yksityissektorin kehittämistä (pääasiassa
pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä) ja uusien tuotteiden ja palveluiden
innovointia. III. Vahvistetaan alueellista integraatiota
syrjäisimpien alueiden omilla maantieteellisillä vyöhykkeillä, jotta voidaan
laajentaa EU:n sosioekonomista ja kulttuurista vaikutusaluetta syrjäisimpien
alueiden kautta ja vauhdittaa kauppaa ja tietämyksen jakamista. Syrjäisimmät
alueet ovat EU:n tukikohtia omilla alueillaan, ja EU hyötyy niiden läheisistä
suhteista merentakaisiin maihin ja alueisiin[11], kolmansiin maihin, kuten keskeisiin
nousevan talouden maihin (esim. Brasiliaan ja Etelä-Afrikkaan), kehitysmaihin
sekä kehittyneisiin maihin, joihin niillä on historiallisia ja
kulttuuriyhteyksiä. IV. Vahvistetaan syrjäisimpien alueiden
kehittämisen sosiaalista ulottuvuutta; tähän kuuluu muun muassa
toimenpiteitä, joiden tavoitteena on työpaikkojen luominen, taitojen ja
koulutustason vahvistaminen, koulun keskeyttämisen vähentäminen, korkea-asteen
tutkinnon suorittaneiden määrän kasvattaminen, köyhyyden vähentäminen,
terveydenhuollon saatavuuden parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden
parantaminen. V. Valtavirtaistetaan ilmastonmuutostoimet
kaikkiin asiaankuuluviin politiikanaloihin. Soveltuviin toimiin ryhdytään
sopeutumis- ja hillitsemistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Seuraavassa
jaksossa esitettävillä tulevaisuutta koskevilla ehdotuksilla on kaikilla
myönteinen vaikutus edellä mainittuihin päätoimintalinjoihin. 4. Tulevaisuutta koskevia ehdotuksia Tässä tiedonannossa
pääpiirteittäin esitetyt toimenpiteet on toteutettava kumppanuuspohjalta. Asianomaisten
jäsenvaltioiden ja alueellisten viranomaisten olisi pidettävä yllä vahvaa
sitoutumista kunkin alueen mahdollisuuksien hyödyntämiseen parhaalla tavalla ja
sen varmistamiseen, että kansallisia sääntöjä ja käytänteitä mukautetaan
tarvittaessa vastaamaan syrjäisimpien alueiden tarpeita. Syrjäisimpien alueiden
itsensä olisi kehitettävä edelleen valmiuksiaan osallistua EU-ohjelmiin
kuuluviin tarjouskilpailuihin. Komissio varmistaa
neuvoston kesäkuussa 2010 esittämien päätelmien mukaisesti, että tarvittaessa
syrjäisimpiä alueita koskevat näkökohdat otetaan huomioon vaikutusten
arvioinneissa ja muissa valmistelutöissä, jotka koskevat uusia toiminta-aloitteita. Komissio vahvistaa syrjäisimpien alueiden näkyvyyttä
tiedotuspolitiikassaan ja jatkaa vaihtojärjestelyjä ja virkamiesten
määräaikaisia siirtoja syrjäisimpien alueiden ja EU:n toimielinten välillä. 4.1. Sisäinen ulottuvuus 1)
Koheesiopolitiikka Koheesiopolitiikka on keskeinen EU:n väline, jolla Eurooppa 2020 -strategiaa toteutetaan,
ja sen piiriin kuuluu eniten EU:n investointivaroja, joilla luodaan työpaikkoja
ja kasvua. Syrjäisimmillä alueilla koheesiopolitiikan avulla tuetaan
investointeja älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseen. Erityisesti
painotetaan investointeja, joilla pyritään vähentämään pysyvästi eroja muuhun
EU:hun nähden. Koheesiopolitiikan ehdotettuun uudistukseen kuuluva varojen
temaattinen keskittäminen auttaa erityisesti varmistamaan, että merkittävää
rahoitusta on käytettävissä innovoinnin tukemiseen sen laajimmassa
merkityksessä, talouksien uudistamisen ja monipuolistamisen edistämiseen, keskeisiin
inhimillisen pääoman edellyttämiin investointeihin, pk-yrityssektorin
vahvistamiseen työpaikkojen luomiseksi ja ylläpitämiseksi, ilmastonmuutokseen
sopeutumisen ja sen hillitsemisen tukemiseen sekä kestävän energiahuollon
kehittämiseen. Komissio ehdottaa,
että jatketaan erityiskohtelun tarjoamista syrjäisimmille alueille, jotta niitä
voidaan auttaa hyödyntämään saatavilla olevia investointivaroja parhaalla
tavalla. Ehdotuksena on 85 prosentin yhteisrahoitusosuus syrjäisimpien alueiden
BKT:sta riippumatta. Lisäksi ehdotetaan erityismäärärahaa syrjäisimpien alueiden
haittatekijöistä aiheutuvien lisäkustannusten kompensoimiseksi ja niiden
talouksien monipuolistamiseksi ja uudistamiseksi. Komissio arvioi,
heijastuvatko kunkin alueen yksilölliset tarpeet ja voimavarat asianmukaisesti
kumppanuussopimuksissa, joista sovitaan komission ja kunkin jäsenvaltion kanssa
seuraavaa rahoituskautta varten. Kunkin alueen on
analysoitava oman alueensa potentiaali ja varmistettava, että EAKR:n varoista
osoitetaan riittävä määrä tutkimukseen ja innovaatioon; näin on tarkoitus
edistää uusia työllistymisen ja liiketoiminnan mahdollisuuksia ja muun muassa
vähentää aivovuodon riskiä ja parantaa energiatehokkuutta ja uusiutuvien
energianlähteiden käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
syrjäisimpien alueiden edustajat ovat täysimääräisesti mukana sopimuksen
valmistelussa ja seurannassa. Jotta
parannettaisiin mikro- ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta,
syrjäisimpiä alueita kannustetaan osoittamaan riittävästi rahoitusta
koheesiopolitiikan piiriin kuuluville rahoitusvälineille ja hyödyntämään muun
muassa JEREMIE- ja JASMINE-aloitteisiin liittyviä
rahoitus- ja muita välineitä mikrolainojen tarjoamien mahdollisuuksien
kehittämiseksi alueillaan. Älykkään
erikoistumisen foorumi (Smart Specialisation Platform)[12]
auttaa jäsenvaltioita ja alueita laatimaan omia innovaatiostrategioitaan
rahoitettaviksi koheesiopolitiikan alalla. Se tarjoaa syrjäisimmille alueille
mahdollisuuden hyödyntää omia ainutlaatuisia voimavarojaan tieteen ja
teknologian alalla ja antaa panoksensa eurooppalaiseen tutkimusalueeseen (ERA)
ja hyötyä sen uusista mahdollisuuksista. Näissä hankkeissa ja
innovaatiostrategioissa olisi hyödynnettävä täysimääräisesti synergiaa
”Horisontti 2020” -ohjelman ja uuden koheesiopolitiikan välillä. Tutkimuksen
puiteohjelmien ja koheesiopolitiikan varojen avulla rahoitetut hankkeet voivat
olla keskeisessä asemassa, kun houkutellaan ja koulutetaan tutkijoita ja
integroidaan syrjäisimmät alueet täysimittaisesti eurooppalaiseen
tutkimusalueeseen, mukaan luettuna merkittävät heijastusvaikutukset
paikallisiin ja alueellisiin talouksiin. Komission
ehdotusten mukaan myös Euroopan sosiaalirahasto (ESR) jatkaa tuen antamista
syrjäisimmille alueille, joihin kuuluu alueita, joiden työttömyysaste kuuluu
EU:n korkeimpiin. Tarvitaan kattavia investointeja tukemaan työvoimaosuuden
nostamista ja työvoiman liikkuvuutta (sekä valtioiden sisällä että niiden
välillä) ja vauhdittamaan koulutusta, taitojen hankkimista ja elinikäistä
oppimista erityisesti koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi ja
korkea-asteen koulutustason nostamiseksi. ESR auttaa myös syrjäisimpiä alueita
edistämään työntekijöiden ja yritysten mukautumista muutokseen, parantamaan
tuottavuutta, varmistamaan nuorten pääsyn työmarkkinoille, vahvistamaan
sosiaalista osallisuutta ja parantamaan institutionaalisia valmiuksia. Syrjäisimpien
alueiden olisi hyödynnettävä ehdotettua sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita
koskevaa EU-ohjelmaa, johon sisältyvät Progress, Eures ja eurooppalainen
työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva mikrorahoitusjärjestely. Komissio on
ehdottanut, että EAKR:sta rahoitettavaa alueellista yhteistyötä[13], jossa
syrjäisimmät alueet ovat mukana, olisi vahvistettava, jotta voidaan parantaa
kilpailukykyä, kauppaa ja asiantuntemuksen vaihtoa naapureiden kanssa. Ehdotuksen
mukaan syrjäisimpien alueiden olisi saatava tukea vähintään 150 prosenttia
verrattuna niiden EAKR:sta nykyisellä kaudella saamaan tukeen, sekä lisäksi 50
miljoonan euron määrä. EU:n ulkopuolella toteutettaviin syrjäisimpien alueiden
toimiin osoitettavaa kokonaismäärää on ehdotettu korotettavaksi 10 prosentista
30 prosenttiin, mikä edistäisi hankkeita, joissa on mukana naapurimaita ja -alueita.
Komissio painottaa mahdollisuuksia, joita valtioiden välisen yhteistyön
nykyiset järjestelyt tarjoavat, mutta on valmis edistämään syrjäisimpien
alueiden rajatylittävää yhteistyötä merirajoilla yli 150 kilometriä ylittävillä
etäisyyksillä. 2) Perinteiset
sektorit Kasvutekijöitä käsittelevä tutkimus: ”Tuotantoa ja työllisyyttä ... voidaan vahvistaa ainoastaan erilaistamalla tuotteita ja erikoistumalla” ”Erilaisia erikoistumisaloja, kuten eko-, ympäristö-, sosiaali-, kulttuuri- ja [hyvinvointi]matkailu, ei ole vielä hyödynnetty täysimääräisesti”. Maatalous ja
maaseudun kehittäminen. Maatalouden tukijärjestely
POSEI-ohjelma (syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä
valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma) on väline, joka on laadittu
syrjäisimpiä alueita varten. Sen kahden osan, erityisten hankintajärjestelmien
ja paikalliselle maataloustuotannolle tarkoitetun tuen, ansiosta
jäsenvaltioilla on huomattavaa liikkumavaraa menojen kohdentamisessa, mukaan
luettuna toimiin, joilla pyritään tuotannon monipuolistamiseen. Raportti vuonna
2006 toteutetun POSEI-uudistuksen vaikutuksista vahvistaa, että tämä järjestely
soveltuu syrjäisimpien alueiden tarpeisiin ja että myönnettyjen varojen avulla
on voitu saavuttaa ohjelman tavoitteet. Komissio ehdottaa, että järjestelyä
pidetään yllä tietyin mukautuksin ja että jatkotarkastelu voidaan tehdä vuonna
2013. Kun tällainen POSEI-järjestelyn mahdollinen jatkotarkastelu tehdään, sen
yhteydessä analysoidaan uusien toimialojen merkitystä, joista esimerkkinä on
puuntuotanto Ranskan Guayanassa. Komission
ehdotusten mukaan syrjäisimpiä alueita koskee myös jatkossa erityiskohtelu
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD)[14]
piirissä; tarkoituksena on tukea kilpailukyvyn parantamista, toiminnan
monipuolistamista maaseutualueilla, luonnonvarojen kestävää hoitoa ja
maaseutualueiden tasapainoista alueellista kehittämistä. Kalastus. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista
koskevissa komission ehdotuksissa esitetään, että kalakantojen hoidon ja
päätöksenteon pitäisi olla luonteeltaan alueellisempia, jolloin ne koskisivat
merialueita ja niissä otettaisiin huomioon paikalliset kalakannat. Tämän alueellisemman lähestymistavan puitteissa komissio käy
neuvotteluja Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa siitä, miten
varmistetaan, että syrjäisimmillä alueilla toimivat sidosryhmät voivat
tehokkaasti osallistua kuulemismenettelyyn ja säilyttämistoimenpiteiden
suunnitteluun, mukaan luettuna erityisen neuvoa-antavan toimikunnan
perustaminen syrjäisimpiä alueita varten, jotta niiden erityinen
toimintaympäristö voidaan ottaa paremmin huomioon. Lisäksi syrjäisimpien
alueiden paikalliselle kalataloudelle olisi annettava vastuu kalastuksen
hallinnoimisesta, ja sen olisi laadittava markkinointisuunnitelma tuotteidensa
lisäarvon kasvattamiseksi. Syrjäisimmät alueet voisivat
toteuttaa useita Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskeviin ehdotuksiin
kuuluvia toimenpiteitä, jotka ovat erityisen kiinnostavia niiden kannalta,
kuten toimia, joilla tuetaan kalatalousalueiden kestävää paikallista
kehittämistä tai tarjotaan tukea pienimuotoista rannikkokalastusta harjoittavalle
laivastolle, mukaan luettuna liiketoimintaa ja markkinointistrategiaa koskevat
neuvontapalvelut ja innovatiivisia ratkaisuja koskevat tutkimukset. Tuki
vesiviljelyä ja jalostusta harjoittaville yrityksille voisi myös olla tärkeä
rahoituksen lähde potentiaalisille tuensaajille syrjäisimmillä alueilla ja
auttaa luomaan uusia työllistymismahdollisuuksia näissä yrityksissä. Mitä tulee rahoitukseen, ehdotetussa Euroopan meri- ja
kalatalousrahastossa otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet
tarjoamalla lisää rahoitustukea korotetun tuki-intensiteetin muodossa rahaston
investointeihin näillä alueilla. Ehdotettuun
Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon on myös tarkoitus sisällyttää
kompensaatiomekanismi, niin kutsuttu kalatalouden POSEI, jotta syrjäisimmät
alueet saisivat jatkossakin tukea[15]. Lisäksi saman mallin mukaisesti, joka on voimassa Azorien, Madeiran ja
Kanariansaarten kohdalla, voitaisiin harkita yksinomaista vyöhykettä Ranskan
syrjäisimpiä alueita varten; komissio käy keskusteluja Euroopan parlamentin ja
neuvoston kanssa sen perustamisesta. Matkailu on vakiintunut toimiala joillain syrjäisimmillä alueilla, mutta
kasvutekijöitä koskevan tutkimuksen mukaan lisäkasvulle on vielä merkittäviä
mahdollisuuksia. Syrjäisimpiä alueita kehotetaan panemaan entistä pontevammin
täytäntöön toimet, jotka on kuvattu tiedonannossa ”Eurooppa, maailman
ykkösmatkailukohde” (kesäkuu 2010), jotta matkailusta saadaan kestävää ja
luodaan mahdollisuus kasvuun erikoistumisen kautta. Tehokkuutta olisi parannettava
lisäämällä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä ja vahvistamalla laatua,
taitoja ja pätevyyttä. Uusista koheesiopolitiikan ohjelmista voidaan rahoittaa
matkailualan investointeja. Kulttuuriperintö ja
luonnonperintö ovat tärkeä resurssi matkailuun suuntautuvalle kehittämistyölle
syrjäisimmillä alueilla. EU tukee toimenpiteitä, joilla edistetään kulttuuri-
ja luonnonperinnön, myös biologisen monimuotoisuuden, suojelua, kestävää
käyttöä ja lisäarvoa ja sen käyttöä matkailutarkoituksiin syrjäisimmillä alueilla. Komissio pyrkii
varmistamaan, että syrjäisimmät alueet pääsevät mukaan unionin tuleviin kulttuuripoliittisiin
ohjelmiin ja aloitteisiin, jotta kulttuurialan ja luovien alojen toimintaa
voidaan kehittää. 3) Uudet sektorit Kasvutekijöitä käsittelevä tutkimus: ”[Tarve löytää oikea] tasapaino perinteisten sektoreiden radikaalin parantamisen ja uusien tuotteiden ja sektoreiden riittävien kasvumahdollisuuksien luomisen välillä” ”Omat resurssit, uudet tekniikat ja se, miten kasvutekijät on organisoitu, voivat yhdessä tuoda kilpailuetua” ”Toimintalinjat on kohdennettava ja keskitettävä inhimillisiin ja aineellisiin resursseihin ja tehtävä niistä markkinasuuntautuneempia sen sijaan, että ne hajotettaisiin liian monelle potentiaaliselle alalle” Tutkimus ja innovaatio. Syrjäisimpien
alueiden osallistuminen TTK-verkostoihin on avainasemassa ”älykkään” kasvun
aikaansaamiseksi syrjäisimmillä alueilla. Hyvistä käytänteistä on jo monia
esimerkkejä, vaikka tutkimustoiminnan kriittisen massan puuttuminen onkin edelleen
haaste. Ehdotetulla
”Horisontti 2020” -ohjelmalla vaalitaan tieteellistä huippuosaamista
syrjäisimmillä alueilla, tuetaan teknologista sekä käytäntöön perustuvaa
innovaatiotoimintaa ja vauhditetaan yksityisen sektorin investointeja
koetoimintaan myös maatalouden ja kotoperäisen biodiversiteetin alalla. Tavoitteena on saada sidosryhmät
laajalti eri osa-alueilta mukaan vauhdittamaan innovointia, joka voi johtaa
uusiin tuotteisiin tai sovelluksiin perinteisillä sektoreilla tai avata uusia
taloudellisen toiminnan alueita ja luoda työpaikkoja. Kestävä energia. EU tukee nykyisiä ja
uusia toimia, jotka on suunniteltu vähentämään riippuvuutta energian tuonnista
ja fossiilisista polttoaineista syrjäisimmillä alueilla ja kehittämään
uusiutuvia energianlähteitä hyödyntäen rakennerahastoja ja aloitteita,
jollainen on esimerkiksi ”saarten sopimus” (Pact of Islands). Tavoitteena on
lisätä energiaomavaraisuutta ja tukea osaamiskeskusten perustamista, jotka
auttaisivat vähentämään hiilidioksidipäästöjä vähintään 20 prosenttia vuoteen
2020 mennessä. Energia-alaa
koskevien Euroopan parlamentin ehdotusten johdosta komissio tutkii
syrjäisimpien alueiden ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, miten uusiutuvaan
energiaan ja energiatehokkuuteen tarkoitettuja koheesiopolitiikan varoja
voidaan parhaiten käyttää syrjäisimpien alueiden erityistarpeiden ja -valmiuksien
täyttämiseen. Mereen liittyvät
mahdollisuudet. Euroopan unionin yhdennettyyn
meripolitiikkaan[16]
liittyvien muutosten johdosta yhteiseen strategiseen kehykseen tai muihin
monialaisiin ohjelmiin kuuluvat EU-varat kaudella 2014–2020 voidaan osoittaa
meri- ja merenkulkutalouden investointeihin syrjäisimmillä alueilla. Tässä
suhteessa Makaronesian ja Karibian syrjäisimpien alueiden olisi käytettävä
Atlantin valtameren aluetta koskevan EU:n strategian[17]
tarjoamia mahdollisuuksia. Tietoverkkojen
osalta komissio aikoo esitellä Euroopan meripoliittisen seurantakeskuksen ja
tietoverkon (EMODNet) ohjelman vuoden 2012 jälkeen syrjäisimmille alueille.
Komissio ottaa jatkossakin huomioon syrjäisimpien alueiden näkökulman, kun
unionin yhdennettyä meripolitiikkaa pannaan täytäntöön, mukaan luettuna
”sinisen kasvun” aloite[18].
4) Yrittäjyyden
kehittäminen Pienet ja
keskisuuret yritykset ovat tärkeitä syrjäisimpien
alueiden suhteellisen pienille talouksille. Keskeinen ongelma on rahoituksen
saanti liiketoiminnan kehittämiseen. Komissio ottaa syrjäisimpien
alueiden erityistilanteen huomioon, kun se panee täytäntöön
toimintasuunnitelman pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi[19] sekä sosiaalisia muutoksia ja
innovaatioita koskevan ohjelman Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -tukilohkon[20]. Sen
lisäksi, mitä voidaan tehdä EAKR:n aloitteiden kuten JEREMIEn avulla, komissio
tekee yhdessä Euroopan investointipankki -ryhmän kanssa yhteistyötä
jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden kanssa paikallisten
investointirahastojen perustamiseksi kullekin syrjäisimmälle alueelle ja
alueellisten pääoma-/investointimarkkinoiden kehittämiseksi. Yhteiskunnallinen
yrittäjyys. Yhteiskunnalliset yritykset ovat tärkeitä
osallistavan kasvun ja kehityksen vauhdittajia. Syrjäisimpien alueiden
olisi tutkittava toimintamahdollisuuksiaan lokakuussa 2011 hyväksytyn
sosiaalisen yrittäjyyden aloitteen puitteissa; sen tarkoituksena on luoda
myönteinen toimintaympäristö yrityksille, joiden ensimmäisenä tavoitteena on
ratkaista yhteiskunnallisia tarpeita. Siinä esitetään kattava
toimintasuunnitelma yhteiskunnallisten yritysten näkyvyyden lisäämiseksi ja
niiden rahoituksensaannin parantamiseksi. Tähän liittyviä ensisijaisia
investointikohteita on ehdotettu EAKR:a ja ESR:a koskevissa säännöksissä
kaudeksi 2014–2020. 5)
Integroituminen sisämarkkinoille Sisämarkkinoiden
toimenpidepaketissa[21]
on korostettu sisämarkkinoiden merkitystä kilpailukyvyn jalustana syrjäisimmille
alueille. Sisämarkkinoiden toimenpidepaketista on tarkoitus hyväksyä toinen osa
syksyllä 2012. Syrjäisimpien alueiden erityistilanne otetaan huomioon aina kun
se on aiheellista, jotta niiden täysimittainen integroituminen sisämarkkinoille
on mahdollista. Ensimmäinen este
tälle integroitumiselle on syrjäisimpien alueiden syrjäinen sijainti. EU ottaa
huomioon syrjäisimpien alueiden näkökulman, kun toteutetaan ja kehitetään Euroopan
laajuisia verkkoja liikenteen[22],
televiestinnän ja energian aloilla. Näillä kolmella alalla syrjäisimmät alueet
otetaan mukaan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin[23]
soveltuvin osin ja toiminnan tavoitteiden ja kriteerien mukaisesti siten kuin
alakohtaisissa suuntaviivoissa esitetään, kun ne on hyväksytty. Myös
ehdotetussa Verkkojen Eurooppa -välineessä noudatetaan tätä lähestymistapaa,
kun nimetään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tukikelpoisia. Liikenteen
alalla yhteistä etua koskevat hankkeet, joissa on mukana syrjäisimpiä alueita
ja jotka kohdistuvat merten moottoriteihin, voisivat saada rahoitustukea
ehdotetusta Verkkojen Eurooppa ‑välineestä. Liikennealaa
koskevien Euroopan parlamentin ehdotusten johdosta komissio tutkii
syrjäisimpien alueiden ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, miten
koheesiopolitiikan varojen tarjoamia mahdollisuuksia voidaan parhaiten käyttää
kussakin tapauksessa. On tärkeää poistaa
digitaalinen kuilu ja parantaa syrjäisimpien alueiden pääsyä digitaalisille
sisämarkkinoille. Hyvin toimivien ja tehokkaiden digitaalisten
sisämarkkinoiden luomiseksi syrjäisimpien alueiden näkökulma otetaan
nimenomaisesti huomioon kaikissa tulevissa sääntelyehdotuksissa, jotka koskevat
Euroopan digitaalisia sisämarkkinoita. Valtiontukisäännöt ovat keskeisiä kilpailun vääristymisen välttämiseksi sisämarkkinoilla.
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tunnustetaan
nimenomaisesti, että syrjäisimmät alueet ovat alueita, joilla voidaan myöntää
tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen niiden rakenteellinen,
taloudellinen ja sosiaalinen tilanne huomioon ottaen. Tässä suhteessa aluetukia
koskevissa suuntaviivoissa säilytetään syrjäisimpien alueiden etuuskohtelu.
Lisäksi säilytetään syrjäisimpiä alueita koskevat erityissäännöt maatalouden,
kalatalouden ja vesiviljelyn aloilla. Tasapuolisiin ja
avoimiin tarjouspyyntöihin perustuvat julkisia hankintoja koskevat säännöt
ovat sisämarkkinoiden tukijalka. Komissio tutkii mahdollisuutta sisällyttää
syrjäisimpiä alueita koskeva näkökulma julkisia hankintoja koskevien EU:n
sääntöjen tarkistamista koskevien ehdotustensa täytäntöönpanovaiheeseen, kun
ehdotukset on hyväksytty. Jotta
voidaan määrittää, kuuluvatko sellaiset julkiset hankinnat, jotka eivät kuulu
tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien EU:n sääntöjen
soveltamisalaan, EU:n perustamissopimuksen määräysten ja periaatteiden
soveltamisalaan, syrjäisimpiä alueita koskeva näkökulma on jossain määrin
merkityksellinen[24].
Nykyistä tilannetta olisi kuitenkin selvennettävä. Syrjäisimmillä alueilla toimivat
hankintaviranomaiset voivat edellyttää, että yritykset, joille julkinen
hankintasopimus myönnetään, palkkaavat paikallista työvoimaa, kunhan
sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen liittyvää välitöntä
tai välillistä syrjintää ei tapahdu[25]
ja eturistiriidat estetään ja vältetään. Verotus ja tulli. Syrjäisimpien
alueiden kilpailukykyä on onnistuttu lisäämään erityisjärjestelyin. Komissio
aikoo tarkastella asianomaisten jäsenvaltioiden esittämiä pyyntöjä ja
perusteluja näiden järjestelyjen jatkamiseksi tai muuttamiseksi. Lisäksi se aikoo
esittää asiasta ehdotuksia, joissa otetaan huomioon järjestelyjen vaikutukset
paikalliseen talouteen ja sisämarkkinoihin. Hyvän hallintotavan periaatteita verotuksen alalla (avoimuus, tietojen vaihto ja
oikeudenmukainen verokilpailu) olisi noudatettava yhtä
lailla kuin kaikissa muissa unionin osissa. Tiedotuksen
parantaminen. Kullekin alueelle perustetaan
sisämarkkinoiden yhteyspiste, ja syrjäisimpien alueiden yrityksiin ja
virkamiehiin kohdistetaan erityisiä koulutustoimenpiteitä, joiden avulla
annetaan tietoa tarjolla olevista mahdollisuuksista. Sisämarkkinoiden
tietojenvaihtojärjestelmää (IMI) ja sisämarkkinoiden ongelmanratkaisuverkkoa
(SOLVIT) aiotaan hyödyntää enemmän. Koulutus ja
taidot. Ehdotettu ”Yhteinen Erasmus” -ohjelma[26] tarjoaa
mahdollisuuksia tukea syrjäisimpien alueiden yritysten ja oppilaitosten (kuten
korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten) välisiä kumppanuuksia ja
helpottaa ja edistää opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta syrjäisimpien
alueiden ja muun EU:n välillä. Koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista ja
korkealaatuisen koulutuksen saantimahdollisuuksien parantamiseen tähtääviä
toimia voidaan rahoittaa ESR:sta. Kuluttajapolitiikan alalla komissio ottaa – pannessaan
täytäntöön uutta Euroopan kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaansa – tarvittaessa
huomioon syrjäisimpiin alueisiin liittyvät näkökohdat. Näiden alueiden
kuluttajia kiinnostavat erityisesti matkailuun, televiestintään ja energiaan
liittyvät kysymykset. Terveyskysymyksillä on merkitystä, kun muistetaan
syrjäisimpien alueiden ja Manner-Euroopan välinen eriarvoisuus
elinajanodotteessa ja terveydentilassa. Koheesiopolitiikka tarjoaa
mahdollisuuksia investoida terveysalan infrastruktuuriin, myös
telelääketieteeseen, ja terveysalan ammattilaisten kouluttamiseen syrjäisimmillä
alueilla. 6) Syrjäisimpien
alueiden ympäristön suojelu EU:n pelastuspalvelupolitiikalla tuetaan toimenpiteitä, joilla pyritään minimoidaan
syrjäisimpien alueiden erityistä alttiutta luonnonkatastrofeille ja luomaan
kestävämmän kasvun edellytykset. Syrjäisimpien alueiden maantiede ja hankala
pinnanmuodostus haittaavat pelastusresurssien käyttöä – lisäksi alueet
saattavat suurissa hätätilanteissa tarvita erityisapua. Yhteisön
pelastuspalvelumekanismista ja pelastuspalvelun rahoitusvälineestä tehdyissä
päätöksissä[27] viitataan
syrjäisimpien alueiden erityistarpeisiin ja otetaan ne huomioon EU:n
pelastuspalvelumekanismiin liittyvien toimien täytäntöönpanossa. Tämä tuki
mainitaan myös unionin pelastuspalvelumekanismia koskevassa ehdotuksessa[28]. Ilmastotoimet. EU
ryhtyy toimiin niin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi kuin ilmastonmuutokseen
sopeutumiseksi.[29] Syrjäisimpien alueiden kykyä sietää
ilmastonmuutoksen vaikutuksia on lisättävä tukemalla ilmastonmuutokseen
sopeutumista kaikilla asiaan liittyvillä aloilla ja edistämällä vihreämpää,
vähähiilistä taloutta, energia- ja resurssitehokkuuden parantamista sekä
liikenteen ja maatalouden kestävyyttä. Rannikkoalueiden suojelulla on
syrjäisimpien alueiden kannalta erityistä merkitystä. Komission
ilmastonmuutoksen vaikutuksista syrjäisimmillä alueilla tilaaman tutkimuksen
tulokset julkaistaan vuonna 2013. Biologinen
monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelu. Toimia aiotaan
tehostaa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelun tukemiseksi
syrjäisimmillä alueilla. Perustana käytetään muun muassa BEST-aloitetta
(vapaaehtoinen järjestely biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelun
alalla syrjäisimmillä alueilla ja merentakaisissa maissa ja merentakaisilla
alueilla), joka auttaa tuottamaan tuloksia biologista monimuotoisuutta koskevan
EU:n strategian kaikkien asian kannalta merkityksellisten tavoitteiden ja
toimien osalta. Tämän alan toimia voidaan rahoittaa rakennerahastoista. 4.2. Ulkoinen
ulottuvuus Kun muistetaan
syrjäisimpien alueiden maantieteellinen sijainti, tämän strategian kannalta
ovat olennaisen tärkeitä sellaiset EU:n toimintalinjat, joilla on ulkoista
ulottuvuutta. Jotta syrjäisimmät alueet voisivat kehittää omaa potentiaaliaan
ja tuoda täysipainoisesti oman lisäarvonsa EU:n hyödyksi, niiden on integroiduttava
paremmin niin sisämarkkinoille kuin omien alueidensa piirissä. Olisi
kehitettävä alueellisia naapuruussuunnitelmia, jotka olisivat EU:n
ulkopolitiikan tavoitteiden mukaisia. On parannettava koordinointia ja
lisättävä näiden toimien ja EU:n viranomaisten toteuttamien toimien keskinäistä
täydentävyyttä. Erityisesti on parannettava EAKR:n ja muiden välineiden
keskinäistä koordinaatiota ja synergiaa. Näitä muita välineitä ovat lähinnä
Euroopan kehitysrahasto mutta myös kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) ja
kumppanuusväline (PI). Sisämarkkinoiden ulkoista ulottuvuutta syrjäisimpien
alueiden kannalta on myös vahvistettava käyttäen perustana sisämarkkinoiden
toimenpidepaketin yhteydessä tehtyä työtä. Syrjäisimpien
alueiden ja niiden naapureiden välistä yhteistyötä jatketaan
kaikkien osapuolten hyödyksi. Erityisesti on tarkoitus keskittyä taloudellisten
mahdollisuuksien edistämiseen. Yhteistyötä voidaan edistää hyödyntämällä
paremmin EU:n ja kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten erityisiä määräyksiä[30] tai
käyttämällä paremmin esimerkiksi koulutusalan Erasmus Mundus -ohjelmaa –
syrjäisimpien alueiden korkeakouluilla on koulutusalalla potentiaalia ryhtyä
toiminnan vetäjiksi. Syrjäisimmistä alueista voi muodostua liike-elämän ja
yhteistyön foorumeja ja solmukohtia. Kauppa- ja
kalastussopimukset. EU:n sopimuksissa otetaan
asianmukaisesti huomioon syrjäisimmät alueet esimerkiksi silloin, kun
sopimuksissa käsitellään syrjäisimmillä alueilla tuotettuja tuotteita. Näin
voidaan auttaa syrjäisimpien alueiden tuottajia kilpailemaan EU:ssa mutta myös
kolmansien maiden markkinoilla. Nykyisin on jo vakiintunut käytännöksi liittää
kauppasopimuksia, kuten talouskumppanuussopimuksia, koskeviin ehdotuksiin vaikutustenarvioinnit,
ja niissä olisi tarpeen mukaan otettava huomioon syrjäisimmät alueet.
Syrjäisimpiä alueita koskevien erityisten suojalausekkeiden sisällyttäminen
sopimuksiin on tärkeää, mutta tiedotusta olisi parannettava, jotta varmistetaan
näiden lausekkeiden käyttö tarpeen vaatiessa. Uudet tai
tehokkaammat lento- ja meriliikennereitit syrjäisimpien alueiden ja niiden
naapureiden välillä. Komissio aikoo pohtia, miten
syrjäisimpien alueiden erityispiirteet voidaan ottaa huomioon, valmistellessaan
vuosilta 1994 ja 2005 peräisin olevien lentoliikennettä koskevien
suuntaviivojen[31]
tarkistusta ja vuodelta 2004 peräisin olevien meriliikennettä koskevien
suuntaviivojen[32]
uudelleentarkastelua. Komissio arvioi jäsenvaltioiden pyyntöjä tehdä
kahdenvälisiä sopimuksia syrjäisimpien alueiden naapureina olevien kolmansien
maiden kanssa tavoitteena vahvistaa matkustajaliikenteelle samantyyppiset
palveluvaatimukset kuin EU:n lainsäädännön mukaisesti on tehty julkisen
palvelun velvoitteita koskevissa sopimuksissa. Tätä on tarkasteltava
ainoastaan, jos markkinaolosuhteet yksinään eivät riitä houkuttelemaan talouden
toimijoita, ja siten, että niiden välillä ei tapahdu minkäänlaista syrjintää ja
voimassa olevat kahden- ja monenväliset sopimukset ja asian kannalta
merkitykselliset valtiontukisäännöt otetaan huomioon. EU harkitsee lisäksi
sopimusten tekemistä syrjäisimpien alueiden naapurimaiden kanssa liikenteen
vapauttamiseksi ja yhteyksien lisäämiseksi. Energia. EU tukee hankkeita, joilla pyritään luomaan tehokkaammat
energiamarkkinat ja kattamaan syrjäisimmät alueet ja niiden naapurimaat ja
-alueet. Sähköiset
viestintäverkot. Verkkoihin liittyvän infrastruktuurin
luotettavuuden parantaminen on etusijalla. Nykyiset digitaaliset verkot, jotka
toimivat yhden kapasiteetiltaan alhaisen, merenpohjaan ankkuroidun
kaapeliyhteyden varassa, eivät takaa palvelun jatkuvuutta, eikä niillä voida
jatkuvasti lisätä nopeuksia. Tieto- ja viestintätekniikan palvelujen
saatavuutta, hintoja, laatua ja varmuutta koskevat kysymykset on ratkaistava
päättäväisemmin – erityisesti edellytysten luomiseksi nopeille
internet-yhteyksille. Kansalliset kilpailuviranomaiset ovat keskeisessä
asemassa pyrittäessä määrittämään edellytykset kapasiteetin hankkimiseksi
mereen ankkuroitujen kaapelien kautta samoin kuin edellytykset näiden kaapelien
maanpäällisiin osiin pääsylle. Kansainvälisesti
toimivat pk-yritykset. Komissio ottaa syrjäisimmät
alueet erityisesti huomioon toteuttaessaan tiedonannossaan ”Pieni yritys, suuri
maailma”[33]
tarkoitettuja toimia. Yritysten
väliset vaihtoehtoiset riidanratkaisuvälineet. Luottamuksen
rakentaminen syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien yritysten ja niiden naapureina
olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien yritysten välillä on yksi
ensimmäisistä konkreettisista askelista, jotka ovat tarpeen kauppavirtojen
avaamiseksi alueellisesti. Tämän toteuttamiseksi olisi kannustettava yritysten
välisten vaihtoehtoisten riidanratkaisujärjestelmien kehittämistä syrjäisimpien
alueiden, merentakaisten maiden ja alueiden ja niiden naapureina olevien
kolmansien maiden välillä lähentämällä kyseisten maiden oikeusjärjestelmiä. Liikkuvuus. Jäsenvaltioiden olisi kiihdytettävä ponnisteluja kolmansien maiden
keskeisten kansalaisryhmien (kuten opiskelijoiden, tutkijoiden ja liike-elämän
edustajien) liikkuvuuden helpottamiseksi ja jatkettava samalla ponnisteluja
laittoman maahanmuuton vähentämiseksi ja ihmiskaupan torjumiseksi. 5. Päätelmät Syrjäisimmillä
alueilla on saatu paljon aikaan, mutta niiden taloudet ovat edelleen varsin
heikoilla. Toimijoiden kaikilla tasoilla on edelleen pyrittävä lieventämään niiden
pysyviä rajoitteita ja varmistamaan niiden täysimääräinen integroituminen
sisämarkkinoille ja omalle lähialueelleen. Näitä ponnisteluja on pyrittävä
lisäämään. Niiden erityispiirteet olisi otettava huomioon kehitettäessä uusia
toimintalinjoja Eurooppa 2020 -strategian panemiseksi täytäntöön. Niiden ja
niiden jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että tarjolla
oleviin tilaisuuksiin tartutaan. Syrjäisimmillä alueilla voi syntyä kasvua
matkailun, maatalouden ja kalastuksen kaltaisten perinteisten alojen
rakenneuudistuksen mutta myös uuden erikoistumisen myötä, kun tutkimusta,
teknologista kehittämistä ja innovointia sovelletaan vanhoilla ja uusilla
aloilla. Perinteisten alojen
nykyaikaistaminen ja huolellisesti valituille uusille toiminta-aloille
monipuolistuminen ovat keskeisen tärkeitä syrjäisimpien alueiden tulevan
vaurauden kannalta. Komissio tukee syrjäisimpiä alueita, jotta niistä kukin voi
löytää oman tiensä taloutensa monipuolistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Niille
pyritään samalla luomaan vahvemmat taloudelliset olosuhteet ja vähentämään
niiden ja muiden EU:n alueiden välisiä eroja. Kutakin näistä alueista ja niiden
omaa jäsenvaltiota pyydetään laatimaan toimintasuunnitelma, jossa täsmennetään
tavoitteiden ja välitavoitteiden avulla se, miten ne aikovat panna täytäntöön
Eurooppa 2020 -strategian oman yksilöllisen tilanteensa pohjalta ja tässä
tiedonannossa esitetyt käytettävissä olevat eri välineet. Komissio pyrkii – tähän
tarkoitukseen perustetun yksiköiden välisen ryhmän säännöllisissä kokouksissa –
vahvistamaan syrjäisimpien alueiden yhdentymistä sisämarkkinoille ja omalla
maantieteellisellä alueellaan. Komissio tarkastelee viimeistään vuoden 2017
loppuun mennessä kunkin tässä tiedonannossa ehdotetun toimenpiteen
täytäntöönpanoa. [1] Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklan ja 355 artiklan 1
kohdan mukaan, sellaisina kuin ne ovat muutettuina Saint-Barthélemyn asemasta
29.10.2010 tehdyllä Eurooppa-neuvoston päätöksellä, EU:ssa on kahdeksan
”syrjäisintä aluetta”: neljä Ranskan merentakaista maata ja aluetta
(Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Réunion) ja yksi merentakainen
yhteisö (Saint Martin); kaksi Portugalin autonomista aluetta (Azorit ja
Madeira) ja yksi Espanjan autonominen alue (Kanariansaaret). Ranska on
esittänyt SEUT-sopimuksen 355 artiklan 6 kohdan nojalla Eurooppa-neuvostolle
virallisen pyynnön nykyisin merentakaisiin maihin ja alueisiin kuuluvan
Mayotten aseman muuttamisesta EU:hun nähden, jotta se saisi syrjäisimmän alueen
aseman tammikuusta 2014 alkaen. [2] Neuvoston 3023.
istunto, ulkoasiat, 14.6.2010. [3] KOM(2004)
343, 26.5.2004; KOM(2004) 543, 6.8.2004. [4] Komission
tiedonanto Syrjäisimmät alueet: Euroopan voimavara (KOM(2008) 642
lopullinen, 17.10.2008). [5] Joint
Memorandum of the Outermost Regions: From now until 2020, 14.10.2009. [6] Memorandum, of Spain, France, Portugal and the
Outermost Regions: A renewed vision of the European Strategy for outermost
regions, 7.5.2010. [7] Euroopan
parlamentin mietintö koheesiopolitiikan tehtävistä Euroopan unionin
syrjäisimmillä alueilla Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, 18.4.2012,
(esittelijä Nuno Teixeira). [8] Komissaari
Barnier pyysi entistä Espanjan maatalous- ja talous- ja rahoitusministeriä ja
entistä komissaaria Pedro Solbes Miraa toteuttamaan tutkimuksen syrjäisimpien
alueiden asemasta sisämarkkinoilla http://ec.europa.eu/internal_market/outermost_regions/index_en.htm. [9] Komission
vuonna 2009 tilaaman tutkimuksen toteutti Ismeri Europa, ja se toimitettiin
maaliskuussa 2011. [10] Komission
tilaaman tutkimuksen toteutti ”Institut National d'Études Démographiques”
(INED), ja se toimitettiin toukokuussa 2012. [11] SEUT-sopimuksen
198 artiklassa ja 355 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merentakaiset maat ja
alueet. Erityistä huomiota kiinnitetään tulevaan neuvoston päätökseen, joka
koskee merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiota Euroopan unioniin, ja
erityisesti sen säännöksiin, jotka liittyvät näiden alueiden alueelliseen
yhteistyöhön ja integraatioon. [12] Ks. http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [13] KOM(2011) 611 lopullinen, 6.10.2011. [14] KOM(2011) 627 lopullinen/2, 19.10.2011. [15] KOM(2011) 804 lopullinen, 2.12.2011. [16] KOM(2007) 575 lopullinen, 10.10.2007. [17] KOM(2011) 782 lopullinen, 21.11.2011. [18] Neuvoston
päätelmät 19.12.2011, kohta 12. [19] KOM(2011) 870 lopullinen, 7.12.2011, ja SEC(2011) 1527
lopullinen. [20] KOM(2011)
609 lopullinen, 6.10.2011. Näiden toimenpiteiden täytäntöönpano voidaan
toteuttaa rahoitusvälineiden avulla; rahoituksen hyödyntäminen riippuu muun
muassa välineiden ehdoista ja niiden tunnettuudesta sekä mikrolainojen
tarjoajilta tulevasta kysynnästä. [21] KOM(2011)
206 lopullinen, 13.4.2011: ”Yhdentyneemmillä markkinoilla Euroopan naisten ja
miesten, yritysten sekä eri alueiden, myös kaukaisimpien ja vähiten
kehittyneiden alueiden kollektiivinen kilpailukyky on parempi”. [22] KOM(2011)
650 lopullinen/3, 6.2.2012, 4 artiklan 2 kohdan j alakohta. [23] Ks. jäljempänä
ulkoista ulottuvuutta käsittelevä kohta. [24] Koska
maantieteellinen sijainti ja markkinoiden koko ja rakenne ovat määrääviä
tekijöitä sen kannalta, kiinnostaako sopimus muiden jäsenvaltioiden toimijoita
– ks. EUVL C 179, 1.8.2006: kohta 1.3 komission selittävässä tiedonannossa
yhteisön lainsäädännöstä siltä osin kuin se koskee sopimuksia, jotka eivät
kuulu tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien direktiivien
soveltamisalaan. [25] Yhteisöjen
tuomioistuimen tuomio asiassa 31/87, Beentjes, (Kok. 1988,
s. 4635). [26] KOM(2011)
788 lopullinen, 23.11.2011. [27] Neuvoston päätös 2007/162/EY, tehty 5. maaliskuuta 2007; neuvoston
päätös 2007/779/EY, tehty 8. marraskuuta 2007. [28] KOM(2011)
934 lopullinen, 20.12.2011. [29] Valkoinen
kirja ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä”,
KOM(2009) 147 lopullinen, 1.4.2009. [30] Esimerkiksi
Cariforum-talouskumppanuussopimuksen 132 artiklan h kohta ja 239 artikla. [31] Yhteisön
suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta
liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta,
EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1. [32] Yhteisön
suuntaviivat meriliikenteen valtiontuelle, EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3. [33] KOM(2011) 702, 9.11.2011.