30.11.2007 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 313/58 |
Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat
I moottoriajoneuvojen matkustajien turvavöitä, turvajärjestelmiä, lasten turvajärjestelmiä ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiä
II turvavöillä, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja
Lisäys 15: Sääntö N:o 16
Tarkistus 5
Vain alkuperäiset YK:n Euroopan talouskomission tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava YK:n Euroopan talouskomission asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin mukaan luettuna:
täydennys 17 muutossarjaan 04 — Voimaantulopäivä: 18. tammikuuta 2006
SISÄLTÖ
SÄÄNTÖ
1. |
Soveltamisala |
2. |
Määritelmät |
3. |
Hyväksyntää koskeva hakemus |
4. |
Merkinnät |
5. |
Hyväksyntä |
6. |
Eritelmät |
7. |
Testit |
8. |
Ajoneuvoon asentamista koskevat vaatimukset |
9. |
Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
10. |
Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
11. |
Muutokset ja ajoneuvon, turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnän laajentaminen |
12. |
Tuotannon lopullinen keskeyttäminen |
13. |
Ohjeet |
14. |
Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
15. |
Siirtymäsäännökset |
LIITTEET
Liite 1A: |
Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä turvavöiden osalta säännön nro 16 mukaisesti |
Liite 1B: |
Ilmoitus moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä säännön nro 16 mukaisesti |
Liite 2: |
Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
Liite 3: |
Kaavio kelauslaitteen mekanismin kestävyystestissä käytettävästä laitteesta |
Liite 4: |
Kaavio törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukittumistestissä käytettävästä laitteesta |
Liite 5: |
Kaavio pölynsietotestissä käytettävästä laitteesta |
Liite 6: |
Kuvaus testivaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäytyslaitteesta |
Liite 7: |
Kuvaus nukesta |
Liite 8: |
Kuvaus vaunun hidastuvuutta kuvaavasta käyrästä ajan funktiona |
Liite 9: |
Ohjeet |
Liite 10: |
Kahden vyölukon testi |
Liite 11: |
Kulumis- ja mikrosiirtymätesti |
Liite 12: |
Korroosiotesti |
Liite 13: |
Testien suoritusjärjestys |
Liite 14: |
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta |
Liite 15: |
Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja ylävartalon todellisen kaltevuuskulman määrittämiseksi |
Lisäys 1 — |
Kolmiulotteisen H-pistekoneen kuvaus |
Lisäys 2 — |
Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä |
Lisäys 3 — |
Istumapaikkoja koskevat vertailutiedot |
Liite 16: |
Turvavöiden ja kelauslaitteiden vähimmäisvaatimukset |
Liite 17: |
Moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusvaatimukset eteenpäin suunnatuilla istuimilla sekä lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asennusvaatimukset |
Lisäys 1 — |
Ajoneuvon turvavyölaitteiden yhteyteen asennettavien ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluvien lasten turvajärjestelmien asennusmääräykset |
Lisäys 2 — |
ISOFIX-paikkoihin asennettavien eteen- ja taaksepäin suunnattujen ja luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asennusmääräykset |
Lisäys 3 — |
Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten turvajärjestelmien soveltuvuutta eri istuimiin |
1. SOVELTAMISALA
Tätä sääntöä sovelletaan turvavöihin ja turvajärjestelmiin, jotka on suunniteltu asennettaviksi ajoneuvoihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin tai taaksepäin suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön, eli yhdelle hengelle tarkoitettuina erillisinä varusteina. Sitä sovelletaan myös lasten turvajärjestelmiin ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on suunniteltu asennettaviksi M1- ja N1-luokkaan kuuluviin ajoneuvoihin (1).
2. MÄÄRITELMÄT
2.1 Turvavyö (istuinvyö, vyö)
Nauha-asennelma, jossa on vyölukko, säätölaitteet sekä kiinnityslaitteet ja joka voidaan kiinnittää moottorikäyttöisen ajoneuvon sisälle ja joka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa törmäyksen tai äkillisen ajoneuvon hidastumisen yhteydessä rajoittamalla turvavyön käyttäjän kehon liikkumista. Tällaista asennelmaa kutsutaan yleensä ”vyöasennelmaksi” ja ilmaisuun katsotaan kuuluvaksi myös laitteet energian vaimentamiseksi tai vyön kelaamiseksi.
Asennelma voidaan testata ja hyväksyä turvavyöasennelmana tai turvajärjestelmänä.
2.1.1 Lantiovyö
Kaksipistevyö, joka menee vyön käyttäjän etulantion ylitse.
2.1.2 Olkavyö
Vyö, joka kulkee vinottain rintalastan poikki lantiolta vastapäiselle olkapäälle.
2.1.3 Kolmipistevyö
Vyö, joka on olennaisesti lantiohihnasta ja olkahihnasta koostuva yhdistelmä.
2.1.4 S-tyyppinen vyö
Muu vyöasennelma kuin kolmipistevyö tai lantiovyö.
2.1.5 Valjasvyö
S-tyyppinen vyöasennelma, joka koostuu lantiovyöstä ja olkahihnoista; valjasvyöhön voi sisältyä täydentävä haarahihnaosa.
2.2 Vyötyyppi
Vyöt, jotka ovat eri ”tyyppiä”, eroavat olennaisesti toisistaan; erot voivat liittyä erityisesti seuraaviin seikkoihin:
2.2.1 |
jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.); |
2.2.2 |
vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri; tai |
2.2.3 |
vyöasennelman geometria. |
2.3 Nauha
Joustava osa, joka on suunniteltu pitämään käyttäjän kehoa paikallaan ja siirtämään rasituskohdat vyön kiinnityspisteisiin.
2.4 Vyölukko
Pikalukkolaite, jonka avulla käyttäjä pysyy vyöllä kiinnitettynä. Vyölukko voi käsittää säätölaitteen, lukuun ottamatta valjasvyön solkea.
2.5 Vyön säätölaite
Laite, jonka avulla vyötä voidaan säätää yksittäisen käyttäjän ja istuimen asennon vaatimusten mukaan. Säätölaite voi olla vyölukon osa, nauhan kelauslaite tai mikä muu turvavyön osa tahansa.
2.6 Esikuormituslaite
Turvavyön lisänä tai sen osana olevaa laite, joka kiristää turvavyötä vyön löysyyden vähentämiseksi törmäystilanteessa.
2.7 |
’Vertailualue’ tarkoittaa tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä, jotka ovat 400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen, määriteltyinä säännön nro 21 liitteessä 1 kuvaillun päätä edustavan laitteen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite asetetaan säännön nro 21 kyseisessä liitteessä kuvattuun asentoon ja sen suurimmaksi pituudeksi asetetaan 840 mm. |
2.8 |
’Turvatyynyasennelma’ tarkoittaa moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa turvavöiden ja turvajärjestelmien täydentämiseksi asennettua laitetta eli järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa kovassa törmäyksessä automaattisesti levittää joustavan rakenteen, jonka tarkoituksena on laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen puristamalla lieventää ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien kosketusta matkustajatilan sisäisen osan kanssa. |
2.9 |
’Matkustajan turvatyyny’ tarkoittaa turvatyynyasennelmaa, jonka tarkoituksena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvia etutörmäystilanteessa. |
2.10 |
’Lasten turvajärjestelmä’ tarkoittaa säännössä nro 44 määriteltyä turvalaitetta. |
2.11 |
’Taaksepäin suunnattu’ tarkoittaa ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuunnasta vastakkaiseen suuntaan suunnattua. |
2.12 Kiinnityslaitteet
Vyöasennelman osat, mukaan luettuina tarvittavat varmistusosat, joiden avulla asennelma voidaan kiinnittää vyön kiinnityspisteisiin.
2.13 Energianvaimennin
Laite, joka on suunniteltu hajauttamaan energiaa joko yhdessä vyönauhan kanssa tai erikseen ja joka muodostaa osan vyöasennelmasta.
2.14 Kelauslaite
Turvavyöhön kuuluva laite, joka käsittää vyönauhan kokonaisuudessaan tai vyönauhan osan.
2.14.1 Ei-lukittuva kelauslaite (tyyppi 1)
Kelauslaite, josta vyönauha kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta ei voida säätää uloskelatun nauhan pituutta.
2.14.2 Käsikäyttöisesti avattava kelauslaite (tyyppi 2)
Kelauslaite, joka vaatii käyttäjältä laitteen käsikäyttöä kelauslaitteen lukituksen avaamiseksi, jotta voidaan säätää haluttu uloskelatun vyönauhan pituus, ja joka lukittuu automaattisesti mainitun toiminnon päättyessä.
2.14.3 Automaattisesti lukittuva kelauslaite (tyyppi 3)
Kelauslaite, joka sallii vyönauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja josta uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan, kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen saada kelattua enempää avaamatta lukitusta.
2.14.4 Törmäyksessä lukittuva kelauslaite (tyyppi 4)
Kelauslaite, joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän liikkumisvapautta. Se on varustettu nauhan pituuden säätölaitteella, joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon mukaan, sekä lukitusmekanismilla, joka toimii:
2.14.4.1 |
ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa) |
2.14.4.2 |
ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaattisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa). |
2.14.5 Törmäyksessä lukittuva kelauslaite, jossa on suurempi vastekynnys (tyyppi 4N)
Kohdassa 2.14.4 määritetty kelauslaite kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan soveltuu käytettäväksi M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoissa (2).
2.14.6 Vyön korkeuden säätölaite
Laite, jolla turvavyön olkanauhan korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja istuimen mukaan. Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai turvavyön kiinnityspisteiden osana.
2.15 Vyön kiinnityspisteet
Ajoneuvon tai istuimen rakenteen osat tai muut ajoneuvon osat, joihin turvavyöasennelmat kiinnitetään.
2.16 Ajoneuvotyyppi turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta
Moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokka, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakenneosien, istuimien rakenneosien tai muiden rakenneosien, joihin turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit.
2.17 Turvajärjestelmä
Hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä sellainen järjestelmä tietyn tyyppistä ajoneuvoa tai ajoneuvon valmistajan määrittelemää tyyppiä varten, joka koostuu istuimesta, ajoneuvoon tarkoituksenmukaisella tavalla asennetusta vyöstä sekä lisäksi kaikista osista, jotka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa äkillisen ajoneuvon hidastumisen yhteydessä rajoittamalla käyttäjän kehon liikkumista.
2.18 Istuin
Yhden täysikasvuisen henkilön istuttava erillinen tai ajoneuvon rakenteeseen integroitu rakenne verhoiluineen. Ilmaisu kattaa sekä yksittäisen istuimen että yhdistelmäistuimen yhdelle henkilölle tarkoitetun osan.
2.18.1 |
’Matkustajan etuistuin’ tarkoittaa istuinta, jossa kyseisen istuimen etummainen H-piste on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla poikittaisella pystytasolla tai sen etupuolella. |
2.19 Istuinryhmä
Yhden tai useamman aikuisen istuttava yhdistelmäistuin tai erilliset, vierekkäiset istuimet (jotka on sijoitettu siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen takakiinnityspisteiden etuosan kanssa tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä).
2.20 Yhdistelmäistuin
Useamman kuin yhden aikuisen istuttavaksi tarkoitettu rakenne verhoiluineen.
2.21 Istuimen säätöjärjestelmä
Laite, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon; tällaisella laitteella voidaan erityisesti säätää
2.21.1 |
istuimen asentoa pituussuunnassa; |
2.21.2 |
istuimen asentoa pystysuunnassa; |
2.21.3 |
istuimen asentoa istuinkulman osalta. |
2.22 Istuimen kiinnityspiste
Järjestelmä, jolla istuinasennelma on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.
2.23 Istuintyyppi
Istuinluokka, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, kuten:
2.23.1 |
istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit; |
2.23.2 |
istuimen lukitussäätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat; |
2.23.3 |
istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat. |
2.24 Istuimen siirtojärjestelmä
Laite, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa (matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi).
2.25 Istuimen lukitusjärjestelmä
Laite, jolla varmistetaan, että istuin ja sen osat pysyvät käyttöasennoissa.
2.26 Upotettu lukon aukaisupainike
Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukkoa ei voida avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.
2.27 Ei-upotettu lukon aukaisupainike
Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukko voidaan avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.
2.28 Kiristystä vähentävä laite
Laite, joka on liitetty kelauslaitteeseen ja joka vähentää vyönauhan kiristystä automaattisesti, kun turvavyö on kiinnitetty. Kun turvavyö avataan, kyseinen laite kytkeytyy pois automaattisesti.
2.29 |
’ISOFIX’ on järjestelmä lasten turvajärjestelmän liittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä keinot turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi. |
2.30 |
’Lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka täyttää säännön nro 44 vaatimukset ja joka on kiinnitettävä säännön nro 14 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään. |
2.31 |
’ISOFIX-paikalla’ tarkoitetaan järjestelmää, johon voidaan asentaa
|
2.32 |
’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten. |
2.33 |
’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ tarkoitetaan yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
2.34 ’Heilahduksenestolaitteella’ tarkoitetaan seuraavia:
a) |
Kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta. |
b) |
Automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta, ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa. |
c) |
ISOFIX-sandardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite. |
2.35 |
’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ tarkoitetaan säännön nro 14 vaatimukset täyttävää osaa, esimerkiksi tankoa, joka sijaitsee määritellyllä alueella, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen. |
2.36 |
’Ohjauslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka auttaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmää asentavaa henkilöä ohjaamalla fyysisesti lasten ISOFIX-turvajärjestelmän ISOFIX-kiinnikkeitä suoraan kohti ISOFIX-alakiinnityspisteitä, jolloin ne kiinnittyvät helpommin. |
2.37 |
’ISOFIX-merkkilaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ISOFIX-paikat ajoneuvossa ja jokaisen ISOFIX-kiinnitysjärjestelmään kuuluvan ISOFIX-kiinnityspisteen sijainnin henkilölle, joka haluaa asentaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmän. |
2.38 |
’Lasten turvaistuinasetelmalla’ tarkoitetaan laitetta, jonka koko on jokin tämän säännön liitteen 17 lisäyksessä 2 olevassa 4 kohdassa määritellyistä seitsemästä ISOFIX-kokoluokasta ja erityisesti jonka mitat annetaan kyseisen 4 kohdan kuvissa 1–7. Kyseisiä asetelmia käytetään tässä säännössä sen tarkistamiseen, mitkä ovat ne lasten ISOFIX-turvajärjestelmien kokoluokat, jotka soveltuvat ajoneuvon ISOFIX-paikkoihin. Säännössä nro 14 käytetään turvaistuinasetelmaa ISO/F2 (B), joka kuvataan edellä mainitun 4 kohdan kuvassa 2, mahdollisten ISOFIX-kiinnitysjärjestelmien sijainnin ja käyttömahdollisuuksien tarkistamiseen. |
3. HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS
3.1 Ajoneuvotyyppi
3.1.1 |
Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusta koskeva ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemus. |
3.1.2 |
Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
3.1.2.1 |
tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvon yleiset rakennepiirustukset, joista käyvät ilmi turvavöiden sijainnit, sekä turvavöiden ja niiden kiinnityskohtien yksityiskohtaiset piirustukset; |
3.1.2.2 |
eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa turvavöiden lujuuteen; |
3.1.2.3 |
turvavöitä koskeva tekninen kuvaus; |
3.1.2.4 |
jos turvavyöt on kiinnitetty istuinrakenteeseen; |
3.1.2.5 |
yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon tyypistä ja sen istuimien rakenteesta, istuimen kiinnityspisteistä sekä istuimien säätö- ja lukitusjärjestelmistä; |
3.1.2.6 |
tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimista, istuimien kiinnityksestä ajoneuvoon sekä niiden säätö- ja lukitusjärjestelmistä. |
3.1.3 |
Ajoneuvon valmistajan on valintansa mukaan toimitettava tarkastuslaitokselle joko samaa tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai sellaiset ajoneuvon osat, joita hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää välttämättöminä turvavöitä koskevien testien suorittamiseksi. |
3.2 Turvavyötyyppi
3.2.1 |
Tavaramerkin haltijan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavyötyypin hyväksyntää koskeva hakemus. Turvajärjestelmien osalta tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan taikka sellaisen ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmätyypin hyväksyntää. |
3.2.2 |
Hakemukseen on liitettävä: |
3.2.2.1 |
Vyötyyppiä koskeva tekninen kuvaus, jossa eritellään vyönauhat ja käytetyt jäykät osat ja johon on liitetty piirustukset vyön valmistukseen käytetyistä osista. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri ja eriteltävä ajoneuvotyypit, joihin kyseinen vyö on tarkoitettu. Kelauslaitteiden osalta on toimitettava anturilaitteiden asennusohjeet. Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, on toimitettava sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomasti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä. Turvajärjestelmän osalta kuvauksen on sisällettävä: tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvorakennetta sekä istuinrakennetta, säätöjärjestelmää ja kiinnikkeitä koskevat piirustukset, joista ilmenee istuinten kiinnityspisteet ja vahvikkeet riittävän yksityiskohtaisesti; eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa istuinten ja vöiden kiinnityspisteiden lujuuteen; tekninen kuvaus istuinten ja vöiden kiinnityspisteistä. Jos vyö on suunniteltu asennettavaksi ajoneuvorakenteeseen vyön korkeuden säätölaitteen kautta, teknisestä kuvauksesta on ilmettävä se, pidetäänkö kyseistä laitetta turvavyön osana; |
3.2.2.2 |
vyötyypistä kuusi näytettä, joista yksi on vertailutarkoituksiin; |
3.2.2.3 |
10 metriä kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä. |
3.2.2.4 |
Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi pyytää lisänäytteitä. |
3.2.3 |
Turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kaksi näytekappaletta turvajärjestelmästä, johon saa kuulua kaksi 3.2.2.2 ja 3.2.2.3 kohdassa tarkoitettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelliseksi turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten. |
4. MERKINNÄT
Hyväksyntää varten edellä 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 kohdan mukaan jätettyihin vyötyypin tai turvajärjestelmätyypin näytteisiin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, kaupallinen merkki tai tavaramerkki.
5. HYVÄKSYNTÄ
5.1 |
Jäljempänä 5.1.1 tai 5.1.2 kohdassa eritellyn mallin mukainen todistus on liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen: |
5.1.1 |
liite 1A, 3.1 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta; |
5.1.2 |
liite 1B, 3.2 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta. |
5.2 Ajoneuvotyyppi
5.2.1 |
Jos ajoneuvo, jolle haetaan hyväksyntää tämän säännön mukaisesti, täyttää tämän säännön 8 kohdassa sekä liitteissä 15 ja 16 asetetut vaatimukset, ajoneuvolle myönnetään tyyppihyväksyntä. |
5.2.2 |
Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 04) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle edellä 2.16 kohdassa tarkoitetulle ajoneuvotyypille. |
5.2.3 |
Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1A esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
5.2.4 |
Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on liitettävä selvästi ja helposti nähtäville saatavaan paikkaan, joka määritellään hyväksyntälomakkeella, kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista merkeistä: |
5.2.4.1 |
E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (3); |
5.2.4.2 |
edellä 5.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, jota seuraa ’R’-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
5.2.5 |
Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 5.2.4.1 kohdassa määriteltyä merkintää ei tarvitse toistaa; tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä edellä kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin. |
5.2.6 |
Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty. |
5.2.7 |
Tyyppihyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämän ajoneuvon tiedot sisältävän kilven lähelle tai itse kilpeen. |
5.3 Turvavyötyyppi
5.3.1 |
Hyväksyntä myönnetään, jos edellä olevan 3.2 kohdan mukaisesti toimitetut vyötyypin näytteet vastaavat tämän säännön 4, 5.3 ja 6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia. |
5.3.2 |
Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 04, jotka vastaavat 22 päivänä joulukuuta 1985 voimaan tullutta muutossarjaa 04) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle turvavyön tai turvajärjestelmän tyypille. |
5.3.3 |
Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
5.3.4 |
Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen vyöhön on kiinnitettävä sopivassa koossa seuraavat tiedot: |
5.3.4.1 |
Kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat: |
5.3.4.1.1 |
ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4); |
5.3.4.1.2 |
hyväksyntänumero; |
5.3.4.2 |
seuraava lisätunnus tai lisätunnukset: |
5.3.4.2.1 |
kirjain ’A’ kolmipistevyön, kirjain ’B’ lantiovyön ja kirjain ’S’ erityistyyppisten turvavöiden osalta. |
5.3.4.2.2 |
Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa tarkoitettuja tunnusmerkkejä on täydennettävä seuraavilla lisämerkinnöillä: |
5.3.4.2.2.1 |
kirjain ’e’ sellaisen vyön osalta, joka on varustettu energianvaimentimella; |
5.3.4.2.2.2 |
kirjain ’r’ kelauslaitteen sisältävän vyön osalta ja sen jälkeen käytetyn kelauslaitteen tunnus (1, 2, 3, 4 tai 4N) tämän säännön 2.14 kohdan mukaisesti, sekä kirjain ’m’, jos käytetty kelauslaite on törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan; |
5.3.4.2.2.3 |
kirjain ’p’ esikuormituslaitteella varustettujen turvavöiden osalta; |
5.3.4.2.2.4 |
kirjain ’t’ sellaisella kelauslaitteella varustettujen turvavöiden osalta, jotka sisältävät kiristystä vähentävän laitteen; |
5.3.4.2.2.5 |
turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-luokan ajoneuvoa osoittava merkintä on viivattu yli sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa. |
5.3.4.2.2.6 |
Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan säännösten mukaisesti, siihen on merkittävä sana ”AIRBAG”, jonka ympärillä on suorakulmio. |
5.3.4.2.3 |
Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa esitettyjä merkkejä tulee edeltää kirjain ’Z’, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa. |
5.3.5 |
Tämän säännön liitteessä 2 olevassa 2 kohdassa annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. |
5.3.6 |
Edellä 5.3.4 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella tai merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä. |
5.3.7 |
Edellä olevassa 5.3.6 kohdassa tarkoitetut kilvet tai tarrat toimittaa joko hyväksynnän myöntänyt viranomainen tai viranomaisen luvalla valmistaja. |
6. ERITELMÄT
6.1 Yleiset vaatimukset
6.1.1 |
Kaikkien 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 kohdan mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä tämän säännön 6 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
6.1.2 |
Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. |
6.1.3 |
Vyönauhat eivät saa muodostaa vaarallista asetelmaa. |
6.1.4 |
Sellaisia aineita, joiden vedenhylkivyysominaisuudet vastaavat polyamidi 6:tta, ei saa käyttää mekaanisissa osissa, joiden toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus. |
6.2 Jäykät osat
6.2.1 Yleistä
6.2.1.1 |
Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saattaisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai niiden katkeamisen. |
6.2.1.2 |
Kaikki vyöasennelman osat, jotka saattavat ruostua, on sopivalla tavalla suojattava sitä vastaan. Jäljempänä 7.2 kohdassa määrätyn korroosiotestin jälkeen mitään merkkejä sellaisesta huonontumisesta, joka saattaa vaikeuttaa laitteen asianmukaista toimintaa, tai merkittävästä ruostumisesta ei saa olla pätevän tarkkailijan paljain silmin havaittavissa. |
6.2.1.3 |
Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia. |
6.2.1.4 |
Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottorikäyttöisen ajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä ne eivät voi jumiutua liikkuvan istuimen alle tai ajoneuvon oven väliin. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on suoritettava jäljempänä 7.5.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos mitään näkyviä halkeamia on testin jälkeen havaittavissa jäykkien osien muovisissa suojuksissa tai pidikkeissä, nämä muovista valmistetut osat on poistettava ja sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edelleen turvallinen. Jos turvavyö osoittautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi tai silmin havaittavia murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö turvavyö 6.2.2, 6.2.3 ja 6.4 kohdan vaatimukset. |
6.2.2 Vyölukko
6.2.2.1 |
Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdollisuus on estetty. Tämä merkitsee muun muassa, että lukon jääminen osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Vyön avausmenettelyn on oltava itsestään selvä. Käyttäjän kehon kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan on oltava vähintään 20 cm2 ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla. Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20–40 cm2. |
6.2.2.2 |
Vyölukon on oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole jännitettynä, ajoneuvon asennosta riippumatta. Lukitus ei saa aueta epähuomiossa, vahingossa tai 1 daN:a pienemmällä voimalla. Lukon on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Käyttäjän on voitava avata lukko yhdellä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä silloin, kun lukkoon ei kohdistu jännitystä ja silloin kun siihen kohdistuu jännitys jäljempänä 7.8.2 kohdassa esitetyin tavoin. Lisäksi sellaisten asennelmien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi etuistuimen ulommaisissa istuimissa, lukuun ottamatta valjasvöitä, käyttäjän on myös saatava lukko kiinnitettyä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä. Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai senkaltaista laitetta. Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: umpirakenteisilla painikkeilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 15 mm; avorakenteisilla painikkeilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 10 mm. Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu vyölukon osa ei saa olla tämän värinen. |
6.2.2.3 |
Vyölukon on 7.5.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavanomaisesti. |
6.2.2.4 |
Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen 7.7 kohdassa tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia kielekkeitä. |
6.2.2.5 |
Jäljempänä 7.8 kohdassa esitetyssä testissä vyölukon avaamiseen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN. |
6.2.2.6 |
Lukon lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa 7.5.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti vääntyä tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla voimalla. |
6.2.2.7 |
Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos yhden asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille on suoritettava 7.7 ja 7.8 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja aukaisutestit. |
6.2.3 Vyön säätölaite
6.2.3.1 |
Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Vyötä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi. |
6.2.3.2 |
Kaksi näytettä kustakin vyön säätölaitteesta on testattava 7.3 kohdan mukaisesti. Vyönauhan liukuma kunkin säätölaitenäytteen osalta saa olla enintään 25 mm ja kaikkien säätölaitteiden osalta yhteensä enintään 40 mm. |
6.2.3.3 |
Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan säädetyllä kuormalla. |
6.2.3.4 |
Kun testi suoritetaan 7.5.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN. |
6.2.4 Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet
Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 7.5.1 ja 7.5.2 kohdassa vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeuden säätölaitteiden lujuus on testattava tämän säännön 7.5.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan säännön nro 14 (sen viimeisen muutetun version) mukaisesti. Nämä osat eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan säädetyllä kuormalla.
6.2.5 Kelauslaitteet
Kelauslaitteet on testattava ja niiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset, 7.5.1 ja 7.5.2 kohdassa tarkoitetut lujuustestit mukaan luettuina. (Näitä vaatimuksia ei sovelleta lukittumattomiin kelauslaitteisiin.)
6.2.5.1
6.2.5.1.1 |
Käsikäyttöisesti avautuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 25 mm. |
6.2.5.1.2 |
Turvavyöasennelman vyönauhan on kelauduttava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 6 mm käsikäyttöisesti avautuvasta kelauslaitteesta silloin, kun vyönauhaa kuormitetaan vähintään 1,4 daN ja enintään 2,2 daN voimalla nauhan tavanomaiseen vetosuuntaan. |
6.2.5.1.3 |
Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.1.1 ja 6.2.5.1.2 kohdan vaatimukset. |
6.2.5.2
6.2.5.2.1 |
Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin. |
6.2.5.2.2 |
Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa. Jos kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna. |
6.2.5.2.3 |
Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.2.1 ja 6.2.5.2.2 kohdan vaatimukset. |
6.2.5.3
6.2.5.3.1 |
Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä 7.6.2 kohdan mukaisesti testattaessa jäljempänä esitetyt vaatimukset. Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 2.14.4.1 kohdan mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon hidastuvuutta koskevat eritelmät ovat voimassa. |
6.2.5.3.1.1 |
Lukitsimen on toimittava, kun ajoneuvo saavuttaa hidastuvuuden 0,45 g (5) tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta tai 0,85 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta. |
6.2.5.3.1.2 |
Lukitsin ei saa toimia, kun nauhan kiihtyvyys on vähemmän kuin 0,8 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta ja vähemmän kuin 1,0 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta. |
6.2.5.3.1.3 |
Lukitsin ei saa toimia, kun anturilaite on kallistettuna enintään 12o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta. |
6.2.5.3.1.4 |
Lukitsimen on toimittava, kun anturilaite on kallistettuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 27o tai tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 40o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta. |
6.2.5.3.1.5 |
Jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, kelauslaitteen rakenteella on varmistettava, että kelauslaite lukittuu automaattisesti, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei toimi. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan tarvitse täyttyä, jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite edellyttäen, että vain yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti. |
6.2.5.3.2 |
Testattaessa 7.6.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvaa kelauslaitetta, jossa on monitoiminen lukittumistapa, joista yksi perustuu vyönauhan liikkeeseen, laitteen on täytettävä edellä esitetyt vaatimukset ja lisäksi sen lukitsimen on toimittava, kun vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 2,0 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna. |
6.2.5.3.3 |
Edellä 6.2.5.3.1 ja 6.2.5.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukittumista olla enintään 50 mm mitattuna 7.6.2.1 kohdassa määritellystä pituudesta alkaen. Edellä 6.2.5.3.1.2 kohdassa tarkoitetussa testissä lukitus ei saa tapahtua ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on kelautunut ulos kelauslaitteesta 7.6.2.1 kohdassa määrätystä pituudesta alkaen. |
6.2.5.3.4 |
Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa. Nauhan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos turvavyö sisältää kiristystä vähentävän laitteen, vähimmäiskelautumisvoima voidaan alentaa 0,05 daN:iin vain silloin, kun kyseinen laite on käytössä. Jos nauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa osassa. Jos vyöhön kuuluu laite, joka automaattisen tai käsikäyttöisen toiminnan aikana estää nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa. Jos asennelmaan kuuluu kiristystä vähentävä laite, edellä kuvattu vyönauhan kelautumisvoima on mitattava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä silloin, kun näitä vaatimuksia arvioidaan ennen 6.2.5.3.5 kohdan mukaista kestävyystestiä ja sen jälkeen. |
6.2.5.3.5 |
Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n (kaikkiaan 45 000:n) ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Jos asennelma sisältää kiristystä vähentävän laitteen, edellä mainitut testit on suoritettava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 ja 6.2.5.3.4 kohdan vaatimukset. |
6.2.5.4 |
Kelauslaitteiden on täytettävä molemmat seuraavista vaatimuksista 6.2.5.3.5 kohdan mukaisen kestävyystestin jälkeen ja välittömästi 6.2.5.3.4 kohdan mukaisen kelausvoiman mittaamisen jälkeen: |
6.2.5.4.1 |
kun kelauslaitteita, automaattisesti lukittuvia kelauslaitteita lukuun ottamatta, testataan 7.6.4.2 kohdan mukaisesti, niiden on kyettävä estämään liikkumavaran syntyminen vartalon ja vöiden väliin, sekä |
6.2.5.4.2 |
kun lukko on avattu kielekkeen vapauttamiseksi, kelauslaitteen on yksin kyettävä kelaamaan vyönauha kokonaisuudessaan sisään. |
6.2.6 Esikuormituslaite
6.2.6.1 |
Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan luettuna laitteeseen alkuperäisillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti. |
6.2.6.2 |
On tarkastettava, että laitteen tahaton toiminta ei aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa. |
6.2.6.3 |
Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta: |
6.2.6.3.1 |
Käsittelyn jälkeen, joka on suoritettu 7.9.2 kohdan mukaisesti, esikuormituslaite ei saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta ja laitteen on toimittava tavanomaisesti. |
6.2.6.3.2 |
On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja. |
6.3 Vyönauhat
6.3.1 Yleistä
6.3.1.1 |
Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä käyttäjän keholle aiheutuva kuormitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessakaan kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan vastaan energiaa. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne voi purkautua käytössä. |
6.3.1.2 |
Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan 980 daN voimalla. Leveys mitataan 7.4.2 kohdassa tarkoitetussa vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä. |
6.3.2 Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen
Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty 7.4.1.1 kohdan mukaisesti, vyönauhan jäljempänä 7.4.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin määritetyn murtokuormituksen on oltava vähintään 1 470 daN. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 % suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.
6.3.3 Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen
Jollakin 7.4.1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta 7.4.1.1 kohtaa) käsitellyn kahden vyönauhan näytekappaleen murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % 6.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä mitattujen kuormitusten keskiarvosta ja vähintään 1 470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden tai useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönauhassa käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella nämä testit tarpeettomiksi.
6.4 Vyöasennelma tai turvajärjestelmä
6.4.1 Dynaaminen testi
6.4.1.1 |
Vyöasennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava dynaaminen testi 7.7 kohdan mukaisesti. |
6.4.1.2 |
Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamattomalle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajärjestelmille. Testattavien asennelmien lukkojen on tullut täyttää 6.2.2.4 kohdan vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 7.6.3 kohdassa vahvistettu pölynsietotesti; kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä 7.9.2 kohdassa määrätyllä tavalla. |
6.4.1.2.1 |
Sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 7.2 kohdassa määritelty korroosiotesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
6.4.1.2.2 |
Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on suoritettava 6.2.5.2 tai 6.2.5.3 kohdan mukaiset testit. Jos kelauslaitteelle on kuitenkin jo suoritettu 6.4.1.2.1 kohdassa tarkoitettu korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa. |
6.4.1.2.3 |
Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä 2.14.6 kohdassa määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi on suoritettava siten, että laite on säädetty testistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsemaan epäsuotuisimpaan asentoon tai epäsuotuisimpiin asentoihin. Jos vyön korkeudensäätölaite sisältää kuitenkin vyön kiinnityspisteen, kuten on hyväksytty säännössä nro 14, testistä vastaava tutkimuslaitos voi harkintansa mukaan soveltaa 7.7.1 kohdan säännöksiä. |
6.4.1.2.4 |
Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, jäljempänä 6.4.1.3.2 kohdassa tarkoitettu vähimmäissiirtymä voidaan pienentää puoleen. Tämän testin tarkoituksia varten esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa. |
6.4.1.2.5 |
Jos turvavyö on varustettu kiristystä vähentävällä laitteella, turvavyölle on suoritettava kestävyystesti laitteen ollessa käytössä 6.2.5.3.5 kohdan mukaisesti ennen dynaamista testiä. Tämän jälkeen on suoritettava dynaaminen testi siten, että kiristystä vähentävä laite on käytössä. |
6.4.1.3 |
Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä: |
6.4.1.3.1 |
mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai säätölaite avautua lukituksestaan; sekä |
6.4.1.3.2 |
lantiovyöllä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta ja 100–300 mm rinnan tasolta mitattuna. Valjasvöiden osalta edellä määritellyt vähimmäissiirtymät voidaan lyhentää puoleen. Nämä siirtymät mitataan tämän säännön liitteessä 7 olevassa kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä. |
6.4.1.3.3 |
Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin edellä 6.4.1.3.2 kohdassa vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h. |
6.4.1.4 |
Turvajärjestelmän osalta: |
6.4.1.4.1 |
Rintavertailukohdan liike saattaa ylittää 6.4.1.3.2 kohdassa määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai lisätestein, ettei dynaamisessa testissä käytetyn nuken mikään vartalonosa tai pää olisi joutunut kosketuksiin minkään ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, lukuun ottamatta rintakehän kosketusta ohjauslaitteistoon, jos jälkimmäinen vastaa säännön nro 12 vaatimuksia ja edellyttäen, ettei kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan 7.7.1.5 kohdassa määritellyssä asennossa. |
6.4.1.4.2 |
Ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaamisen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkustavien pääsyn ajoneuvosta ulos. |
6.4.1.5 |
Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuksellisesti olla suurempia kuin 6.4.1.3.2 kohdassa eritellään, jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan säännössä nro 14 olevassa 7.4 kohdassa säädettyä poikkeusta. |
6.4.2 Lujuus kulutuskäsittelyn jälkeen
6.4.2.1 |
Jäljempänä olevan 7.4.1.6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen molempien näytteiden vetomurtolujuus on arvioitava 7.4.2 ja 7.5 kohdassa kuvatulla tavalla. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia vetomurtolujuuden keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomia nauhoja koskevien testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille määritelty vähimmäiskuorma. Kahden näytteen vetomurtolujuuden välinen ero ei saa ylittää 20:tä prosenttia korkeimman mitatun vetomurtolujuuden osalta. Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi ainoastaan vyönauhanäytteillä (7.4.2 kohta). Tyypin 3 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen kuuluvilla metalliosilla (7.5 kohta). |
6.4.2.2 |
Turvavyöasennelman osat, joille kulutuskäsittely suoritetaan, on lueteltu seuraavassa taulukossa; osille mahdollisesti tarkoituksenmukaiset menettelytyypit on merkitty kirjaimella ’x’. Kutakin menettelyä varten käytetään uutta näytettä.
|
7. TESTIT
7.1 Turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksyntää varten toimitettujen näytekappaleiden käyttö (ks. tämän säännön liite 13)
7.1.1 |
Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa 7.5.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen. |
7.1.2 |
Vyölukon tarkastusta ja lujuustestiä sekä kiinnityslaitteiden kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä. |
7.1.3 |
Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä näytekappaleista. |
7.1.4 |
Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen. Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin hyväksyntä on voimassa. |
7.2 Korroosiotesti
7.2.1 |
Täydellinen turvavyöasennelma asetetaan testauskammioon tämän säännön liitteen 12 mukaisesti. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm:llä. Testin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi. |
7.2.2 |
Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varovasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla enemmän kuin 38 oC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi, minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24 tunnin ajan ennen 6.2.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista. |
7.3 Mikrosiirtymätesti (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 3)
7.3.1 |
Näytteet, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Testi suoritetaan 15 oC–30 oC:n lämpötilassa. |
7.3.2 |
Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai alaspäin kuten ajoneuvossa. |
7.3.3 |
Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa 5 daN:n voimalla. Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm:n matkalla (ks. kuva). |
7.3.4 |
Jos vyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormitettavaan vyönauhan osaan. |
7.3.5 |
Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu ajoneuvossa. Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään. Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla kuin ajoneuvossa. |
7.3.6 |
Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti. |
7.3.7 |
Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdusmatkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5 daN:n kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti. |
7.4 Vyönauhojen käsittely ja vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
7.4.1 Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten
Nauhasta leikatut näytteet, kuten 3.2.4 kohdassa on tarkoitettu, käsitellään seuraavasti:
7.4.1.1
Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen.
7.4.1.2
7.4.1.2.1 |
Sovelletaan suositusta ISO 105-B02 (1978). Vyönauha on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye nro 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla. |
7.4.1.2.2 |
Testin jälkeen nauhoja on pidettävä vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa vyönauhojen käsittelystä poistamisesta. |
7.4.1.3
7.4.1.3.1 |
Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. |
7.4.1.3.2 |
Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alustalle kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on –30 oC ± 5 oC. Sen jälkeen se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on jäähdytetty –30 oC ± 5 oC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään 30 minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poistetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauhat on poistettu kaapista. |
7.4.1.4
7.4.1.4.1 |
Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa 60 ± 5 oC ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 % suhteellisessa kosteudessa. |
7.4.1.4.2 |
Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on poistettu kaapista. |
7.4.1.5
7.4.1.5.1 |
Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ±5 oC ja johon on lisätty hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta. |
7.4.1.5.2 |
Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on otettu pois vedestä. |
7.4.1.6
7.4.1.6.1 |
Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyypin 1 kulutustestiä (7.4.1.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (7.3 kohta) osoittaa, että vyönauhan siirtymä on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta. Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan nähden pysyy likimain muuttumattomana. |
7.4.1.6.2 |
Näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Kulutuskäsittelyn aikana ympäröivän lämpötilan on oltava 15 oC–30 oC. |
7.4.1.6.3 |
Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä koskevat yleiset vaatimukset:
Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa. |
7.4.1.6.4 |
Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille |
7.4.1.6.4.1 |
Menettely 1: käytetään tapauksissa, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi. Vyönauhan toiseen päähän kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n pystysuora kuormitus. Toiseen päähän kiinnitetään laite, joka kohdistaa nauhaan vaakatasossa edestakaisen liikkeen. Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus pysyy kuormitettuna (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 1). |
7.4.1.6.4.2 |
Menettely 2: käytetään tapauksissa, joissa nauhan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi. Vyönauhan kulmat on säilytettävä testin aikana tämän säännön liitteessä 11 olevan kuvan 2 mukaisesti. Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:n voimalla. Jos vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi. |
7.4.1.6.4.3 |
Menettely 3: käytetään tapauksissa, joissa nauha on kiinnitetty jäykkään osaan ompelemalla tai vastaavalla tavalla. Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ± 20 mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN:n voimalla ainoastaan 100 ± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 3). |
7.4.2 Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)
7.4.2.1 |
Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty 7.4.1 kohdan määräysten mukaisesti. |
7.4.2.2 |
Kukin nauha kiinnitetään vetolujuuden testauskoneeseen liittimillä. Liittimien on oltava suunnitellut niin, etteivät ne aiheuta nauhan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm. |
7.4.2.3 |
Vyönauhan leveys mitataan pysäyttämättä vetokonetta, kun 980 daN:n kuormitus on saavutettu. |
7.4.2.4 |
Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja murtokuormitus kirjataan. |
7.4.2.5 |
Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10 mm:n etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi on suoritettava uudella näytekappaleella. |
7.5 Jäykkiä osia sisältävien vyön osien testi
7.5.1 |
Vyölukko ja säätölaite kiinnitetään vetokoneeseen niistä asennelman osista, joihin ne on tavanomaisesti kiinnitetty, ja kuormitusta lisätään 980 daN:aan asti. Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä testauslaitteiston lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein symmetrisesti sijaitsevalla kahdella kielekkeellä. Jos lukko tai säätölaite kuuluu vyön kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava yhdessä kiinnityslaitteen kanssa 7.5.2 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta kelauslaitteita, joiden ylemmässä vyön kiinnityspisteessä on hihnapyörä tai nauhanohjain, jolloin kuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteeseen kelatun vyönauhan pituuden on vastattava pituutta, joka saadaan lukitsemalla vyönauha kelattuna täyteen pituuteensa vähennettynä 450 mm:llä. |
7.5.2 |
Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeudensäätölaitteet testataan 7.5.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta kuormituksen on oltava 1 470 daN:a ja ottaen huomioon 7.7.1 kohdan toisen virkkeen määräykset, testaus suoritetaan niissä kaikkein epäedullisimmissa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin, että vyönauha on kelattu täysin ulos. |
7.5.3 |
Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet kiinnitetään käsin yhteen. |
7.5.4 |
Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorollaan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg:n painoisen kappaleen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen jälkeen 30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg:n painoisen teräskappaleen pudota vapaasti 300 mm:n korkeudelta kyseisen osan päälle. Teräskappaleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale testataan niin, että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toinen näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90o:n kulmassa vyönauhaan nähden. |
7.5.5 |
Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia, on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on säädetty keskiasentoonsa. Kutakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti 1 470 daN:lla. Kuormitus on suunnattava 7.7.1 kohdan mukaisesti. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus esitetään tämän säännön liitteessä 10. |
7.5.6 |
Kun käsikäyttöisiä säätölaitteita testataan, vyönauhaa on vedettävä tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella ottaen huomioon tavanomaiset käyttöolosuhteet. Testissä mitataan suurin esiintyvä voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään 0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava 10 edestakaista liikettä. |
7.6 Lisätestit kelauslaitteella varustetuille turvavöille
7.6.1 Kelausmekanismin kestävyys
7.6.1.1 |
Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa kuin vaaditaan siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa minuutissa. Törmäyksessä lukittuvissa kelauslaitteissa joka viidennellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite lukittuu. Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan pituudella eli silloin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan pituus ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava viimeiseen 900 mm:n osuuteen vyönauhasta, joka voidaan kelata kelauslaitteesta. |
7.6.1.2 |
Tämän säännön liitteessä 3 esitetään 7.6.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten sopiva laite. |
7.6.2 Törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukitus
7.6.2.1 |
Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä vyönauhaa 300 ± 3 mm. |
7.6.2.1.1 |
Kun kelauslaitteen lukitus perustuu vyönauhan liikkeeseen, kelauksen on tapahduttava siihen suuntaan, johon se tavanomaisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna. |
7.6.2.1.2 |
Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa testattaessa testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja niin, että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Jos asennustapaa ei ole ilmoitettu, testin suorittajan on tiedusteltava sitä turvavyön valmistajalta. Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset. |
7.6.2.2 |
Edellä 7.6.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopiva laite esitetään tämän säännön liitteessä 4. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten, että vaadittu kiihtyvyys voidaan saavuttaa ennen kuin nauha on vetäytynyt kelauslaitteesta yli 5 mm ja että vetäytyminen tapahtuu kiihtyvyyden lisääntyessä keskimäärin vähintään 25 g/s (7) ja enintään 150 g/s (7). |
7.6.2.3 |
Edellä 6.2.5.3.1.3 ja 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 astetta sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi toistetaan kallistuksen kanssa kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset on täytetty. |
7.6.3 Pölynsieto
7.6.3.1 |
Kelauslaite sijoitetaan testikammioon tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Kelauslaitteen asennon on oltava sama kuin sen ollessa asennettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 7.6.3.2 kohdan vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Vyönauhaa on oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on suoritettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta. Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka kahdeskymmenes minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla läpimitaltaan 1,5±0,1 mm:n aukosta paineella 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa. |
7.6.3.2 |
Edellä 7.6.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytetään pölynä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauman on oltava seuraava:
|
7.6.4 Kelautumisvoimat
7.6.4.1 |
Kelautumisvoima mitataan siten, että asennelma on kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 7.7 kohdassa määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mitataan mahdollisimman läheltä vyönauhan ja nuken kosketuskohtia (mutta juuri ja juuri erillään siitä), kun vyönauhaa kelataan sisään tai ulos noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. Jos turvavyöhön kuuluu kiristystä vähentävä laite, kelautumisvoima ja vyönauhan kiristys on mitattava kiristystä vähentävän laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä. |
7.6.4.2 |
Ennen 7.7 kohdassa kuvatun dynaamisen testin suorittamista istuma-asennossa olevaa nukkea, joka on puettu puuvillapaitaan, on kallistettava eteenpäin siihen asti, kunnes 350 mm vyönauhaa on kelautunut kelauslaitteesta. Tämän jälkeen nukke on päästettävä takaisin alkuperäiseen asentoon. |
7.7 Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaamiset testit
7.7.1 |
Asennelma asennetaan tämän säännön liitteessä 6 määriteltyyn vaunuun, joka on varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin, nuken ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorittava tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Jos vyö on varustettu edellä 2.14.6 kohdassa määritellyllä vyön korkeudensäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava sama kuin ajoneuvon rakenteessa. Jos ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin kiinnityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaavasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti määrätä testausta varten hypoteettiset kiinnityspisteet, jotta testi kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä. |
7.7.1.1 |
Jos turvavyö tai turvajärjestelmä kuuluu osana asennelmaan, johon tyyppihyväksyntää on haettu turvajärjestelmänä, turvavyö on asennettava siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti asennetaan, ja kyseinen osa on kiinnitettävä tukevasti testivaunuun 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdassa määrätyllä tavalla. Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä testausalustalle 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdan mukaisesti. Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän säännön vaatimuksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO 3560 (1975) -standardin menettelyä. |
7.7.1.2 |
Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä jalkoja lukuun ottamatta voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä. |
7.7.1.3 |
Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten, että se täyttää 7.7.1.2 kohdan vaatimukset. |
7.7.1.4 |
Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon, jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuuden kannalta. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähellä 15 asteen kulmaa. |
7.7.1.5 |
Edellä 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein etummaisimmassa ajo- tai käyttöasennossa. |
7.7.1.6 |
Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikaisesti. |
7.7.1.7 |
Valjasvyöjärjestelmän dynaaminen testi on suoritettava ilman haarahihnaosaa (haarahihnaosa-asennelmaa), jos tällainen kuuluu järjestelmään. |
7.7.2 |
Tämän säännön liitteessä 7 eritelty nukke kiinnitetään asennelmalla seuraavasti: Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu levy. Vyö sovitetaan tiukasti nuken mittojen mukaan. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan niin, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa vasten. On tarkastettava, ettei näiden kahden osan kiinnitysmenetelmä voi vähentää lukon toiminnan luotettavuutta. |
7.7.3 |
Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden. |
7.7.4 |
Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 40 cm ± 5 cm. Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 kuvattua laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä tämän säännön liitteessä 8 esitetyt toimintavaatimukset. |
7.7.5 |
Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä, nuken eteenpäinsiirtymä ja rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm. |
7.7.6 |
Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toimintavirheet ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuutokset on otettava huomioon 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettuja laskelmia suoritettaessa. |
7.8 Lukon aukaisutesti
7.8.1 |
Tähän testiin käytetään 7.7 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit läpäisseitä turvavyöasennelmia tai turvalaitteita. |
7.8.2 |
Turvavyöasennelma irrotetaan testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoa kuormitetaan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä, niin että kaikkia nauhoja kuormitetaan voimalla
|
7.8.3 |
Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan. |
7.8.4 |
Lukon aukaisutestin jälkeen 7.7 kohdassa tarkoitettuun testiin käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan ja dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen. |
7.9 Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit
7.9.1 Käsittely
Esikuormituslaite voidaan irrottaa testattavasta turvavyöstä ja pitää 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 oC. Sen jälkeen lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 oC. Tämän jälkeen laitetta pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa - 30 ± 5C. Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan lämmetä ympäröivään lämpötilaan. Jos se on irrotettu, se kiinnitetään uudelleen turvavyöhön.
7.10 Testausseloste
7.10.1 |
Testausselosteeseen on merkittävä 7 kohdassa tarkoitetuissa testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella, vyölukon avautumisvoima ja kaikki ilmenneet toimintavirheet tai vauriot. Jollei tämän säännön liitteessä 6 esitettyjä kiinnityspisteitä koskevia vaatimuksia ole 7.7.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat. Selosteessa on myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon vääntyminen tai murtuminen. Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien kaltevuuskulmat. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 6.4.1.3.2 kohdassa määrätyt arvot, selosteessa on ilmoitettava, täyttääkö turvajärjestelmä 6.4.1.4.1 kohdan vaatimukset. |
8. AJONEUVOON ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET
8.1 Ajoneuvon varusteet
8.1.1 |
Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne on määritelty säännössä nro 14) ja vain paikallaan olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia M- ja N-luokkien ajoneuvojen, sellaisina kuin ne on määritelty konsolidoidun päätöslauselman liitteessä 7 (R.E.3)) (8), istuimissa (lukuun ottamatta niitä M2- ja M3- luokan ajoneuvoja, jotka kuuluvat luokkaan I tai II säännön nro 36 mukaisesti, luokkaan A säännön nro 52 mukaisesti sekä luokkaan I ja II ja A säännön nro 107 mukaisesti) on oltava tämän säännön vaatimusten mukaiset turvavyöt tai turvajärjestelmät. |
8.1.2 |
Kutakin istuinta varten asennettaviksi vaadittujen turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä 16 vahvistetut (joiden kanssa ei saa käyttää lukittumattomia (2.14.1 kohta) tai käsin avattavia (2.14.2 kohta) kelauslaitteita). Kaikilla istuimilla, joihin liitteessä 16 eritellään tyypin B lantiovyöt, sallitaan tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen lukituksen jälkeen. |
8.1.2.1 |
N1-luokkaan kuuluvien ajoneuvojen ulommaisten, liitteessä 16 mainittujen ja tunnuksella Ø merkittyjen muiden kuin etuistuimien osalta sallitaan Br4m- tai Br4Nm-tyyppisen lantiovyön asentaminen, jos istuimen ja ajoneuvon lähimmän sivuseinän välissä on käytävä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa matkustajien liikkuminen ajoneuvon muihin osiin. Istuimen ja sivuseinän välistä tilaa pidetään käytävänä, jos sivuseinän, kaikkien ovien ollessa suljettuina, ja kyseisen istuimen keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen pystytason välinen etäisyys mitattuna R-pisteen kohdalta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden on suurempi kuin 500 mm. |
8.1.3 |
Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan käyttää mitä tahansa tämän säännön vaatimuksia vastaavaa turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä 16 sallituista tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää vaihtoehtona niille lantiovöille, jotka on tarkoitettu istuimille, joihin liitteessä 16 määritellään lantiovyö. |
8.1.4 |
Kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden kelauslaitteen oltava olkanauhassa. |
8.1.5 |
Muissa kuin M1-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (2.14.5 kohta) tyypin 4 kelauslaitteen (2.14.4 kohta) asemesta, jos testeistä vastuussa olevalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi järkevää. |
8.1.6 |
Liitteessä 16 esitetyillä ja tunnuksella *, merkityillä uloimmilla ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee säännön nro 21 liitteessä 1 määritellyn vertailualueen ulkopuolella. Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, kun sen ja säännön nro 21 liitteessä 1 tarkoitetun menetelmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen kosketus. |
8.1.7 |
Jokaiseen liitteessä 16 tarkoitettuun • -merkillä merkittyyn istuimeen on asennettava liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kolmipistevyöt, jollei jokin seuraavista edellytyksistä täyty. Tällöin voidaan asentaa liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kaksipistevyöt. |
8.1.7.1 |
Aivan ajoneuvon etuosassa on istuin tai muu osa, joka täyttää säännön N:o 80 lisäyksessä 1 olevan 3.5 kohdan vaatimukset, tai |
8.1.7.2 |
yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai |
8.1.7.3 |
kyseisellä viitealueella olevat ajoneuvon osat täyttävät säännön nro 80 lisäyksessä 6 säädetyt energian vaimentamista koskevat vaatimukset. |
8.1.8 |
Lukuun ottamatta 8.1.9 kohdassa mainittua tilannetta jokaisessa turvatyynyllä varustetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella. Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen muodossa oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja sijoitettava niin, että se on helposti näkyvissä kyseiselle istuimelle taaksepäin suunnattua lasten turvaistuinta asentamassa olevan henkilön edessä. Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuksesta on esitetty kuvassa 1. Pysyvän viittauksen tulisi aina olla näkyvissä siltä varalta, että varoitus ei näy oven ollessa suljettuna. Kuva 1
Värit:
|
8.1.9 |
Edellä 8.1.8 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa, jos ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti tunnistaa taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemassaolon ja varmistaa, että turvatyyny ei laukea lasten turvajärjestelmän ollessa asennettuna. |
8.1.10 |
Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitettavissa muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon ollessa paikallaan, edellä olevan 8.1.1 kohdan vaatimukset koskevat ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön tämän säännön mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä. |
8.2 Yleiset vaatimukset
8.2.1 |
Turvavyöt, turvajärjestelmät ja liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan taulukon 2 mukaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin säännössä nro 14 vahvistettujen, esimerkiksi suunnittelua ja mittasuhteita sekä kiinnityspisteiden määrää ja lujuusvaatimuksia koskevien eritelmien mukaisesti. |
8.2.2 |
Turvavöiden, turvajärjestelmien, lasten turvajärjestelmien ja valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne toimivat tyydyttävästi ja vähentävät ruumiillisen vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilanteessa. Ne on asennettava seuraavalla tavalla: |
8.2.2.1 |
Vyönauhat eivät saata muodostaa vaarallista asetelmaa. |
8.2.2.2 |
Oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdollisimman vähäinen. |
8.2.2.3 |
Mahdollisuuden, että vyönauha vaurioituu kosketuksesta ajoneuvon tai istuimien taikka lasten turvajärjestelmien tai valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien teräviin osiin, on oltava mahdollisimman vähäinen. |
8.2.2.4 |
Kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön rakenteen ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan pääsemiseksi tai tavaroiden tai matkatavaroiden luo pääsemiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi koulutusta tai kokemusta. |
8.2.2.5 |
Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon kieleke on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa |
8.2.2.5.1 |
vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja |
8.2.2.5.2 |
kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännitys voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen ulkoista jännitystä käyttämällä. |
8.3 Turvavöihin tai turvajärjestelmiin sisältyvien jäykkien osien erityiset vaatimukset
8.3.1 |
Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. |
8.3.2 |
Vyölukon avaavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi nähtävillä ja helposti saatavilla ja se on suunniteltava siten, että sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava hätätapauksessa. Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän painoa, käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella kumman tahansa käden liikkeellä. Kun on kyse uloimpien etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole valjasvöistä, lukon on myös oltava samalla tavalla lukittavissa. On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinnan leveys on vähintään 46 mm. On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tämän säännön 6.2.2.1 kohdan vaatimukset. |
8.3.3 |
Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi. |
8.3.4 |
Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava siten, että kelauslaitteita voidaan käyttää oikein ja vyönauhaa säilyttää tehokkaasti. |
8.3.5 |
Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen on täytettävä liitteen 17 mukaiset tietovaatimukset, jotta ajoneuvon käyttäjät saavat tietoa lasten kuljettamista koskevista säännöksistä. Kaikki M1-luokan ajoneuvot on varustettava ISOFIX-paikoilla säännön nro 14 asiaa koskevien määräysten mukaisesti. Ensimmäiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta eteenpäin suunnatusta asetelmasta; toiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta taaksepäin suunnatusta asetelmasta. Jos taaksepäin suunnattua asetelmaa ei voida asentaa kyseisen toisen ISOFIX-paikan osalta ajoneuvon toiselle istuinriville sen mallin vuoksi, yksi kuudesta asetelmasta voidaan asentaa mihin tahansa paikkaan ajoneuvossa. |
9. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.
9.1 |
Tämän säännön mukaisesti hyväksytty ajoneuvotyyppi, turvavyö tai turvajärjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää täyttämällä edellä olevat 6, 7, ja 8 kohdan vaatimukset. |
9.2 |
Tämän säännön liitteessä 14 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
9.3 |
Tyyppihyväksynnän antanut viranomainen saa milloin hyvänsä tarkastaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kaksi kertaa vuodessa. |
10. SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA
10.1 |
Ajoneuvolle tai turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos turvavyötä tai turvavöitä taikka turvajärjestelmää tai turvajärjestelmiä ei ole hyväksytty edellä olevassa 9.2 kohdassa määrätyissä tarkastuksissa. |
10.2 |
Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (tapauksen mukaan). |
11. MUUTOKSET JA AJONEUVON, TURVAVYÖN TAI TURVAJÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN
11.1 |
Ajoneuvotyyppiin taikka turvavyöhön tai turvajärjestelmään taikka näihin molempiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin taikka turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
11.1.1 |
katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo taikka turvavyö tai turvajärjestelmä täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai |
11.1.2 |
vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
11.2 |
Ajoneuvon versiota, jonka kuormittamaton massa ajokunnossa on vähemmän kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton massa, ei pidetä ajoneuvotyyppiin tehtynä muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11.1 kohdan soveltamista. |
11.3 |
Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 5.2.3 tai 5.3.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
11.4 |
Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
12. TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN
Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.
13. OHJEET
Kun on kyse turvavyötyypistä, joka toimitetaan erillisenä ajoneuvosta, pakkaus- ja asennusohjeissa on mainittava selvästi ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) se on tarkoitettu.
14. HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET
Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.
15. SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
15.1 Ajoneuvotyypin hyväksynnät
15.1.1 |
Muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, mukaisesti. |
15.1.2 |
Kahden vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan silloin, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, vaatimukset täyttyvät. |
15.1.3 |
Seitsemän vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen mukaisesti. Muita kuin M1-luokan ajoneuvoja koskevat voimassa olevat hyväksynnät, joihin tämän säännön muutossarjan 04 viidestoista täydennys ei vaikuta, pysyvät kuitenkin voimassa ja tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet hyväksyvät ne edelleen. |
15.1.3.1 |
Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kuitenkin 1. lokakuuta 2000 alkaen kieltäytyä tunnustamasta ECE-hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdeksannen täydennyksen mukaisesti, jos 8.3.5 kohdan ja liitteen 17 mukaisia tietovaatimuksia ei ole täytetty. |
15.2 Turvavöiden asentaminen
Näitä siirtymämääräyksiä sovelletaan vain turvavöiden asentamiseen ajoneuvoihin, ja niillä ei muuteta turvavyön merkkiä.
15.2.1 |
Muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä, mukaisesti. |
15.2.2 |
Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä. |
15.2.3 |
Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen mukaisesti. |
15.2.4 |
Muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä UNECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä, mukaisesti. |
15.2.5 |
Muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä, mukaisesti. |
15.2.6 |
Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä. |
15.2.7 |
Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen mukaisesti. |
15.2.8 |
Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat heinäkuun 16. päivän 2006 jälkeen myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä. |
15.2.9 |
Ajoneuvoluokkaan N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat heinäkuun 16. päivän 2008 jälkeen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntää, jota ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen mukaisesti. |
(1) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
(2) Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).
(3) 1 = Saksa, 2 = Ranska, 3 = Italia, 4 = Alankomaat, 5 = Ruotsi, 6 = Belgia, 7 = Unkari, 8 = Tšekki, 9 = Espanja, 10 = Serbia ja Montenegro, 11 = Yhdistynyt kuningaskunta, 12 = Itävalta, 13 = Luxemburg, 14 = Sveitsi, 15 = (vapaa), 16 = Norja, 17 = Suomi, 18 = Tanska, 19 = Romania, 20 = Puola, 21 = Portugali, 22 = Venäjän federaatio, 23 = Kreikka, 24 = Irlanti, 25 = Kroatia, 26 = Slovenia, 27 = Slovakia, 28 = Valko-Venäjä, 29 = Viro, 30 = (vapaa), 31 = Bosnia ja Hertsegovina, 32 = Latvia, 33 = (vapaa), 34 = Bulgaria, 35 = (vapaa), 36 = Liettua, 37 = Turkki, 38 = (vapaa), 39 = Azerbaidžan, 40 = entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 = (vapaa), 42 = Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa erityistä ECE-tunnustaan käyttäen), 43 = Japani, 44 = (vapaa), 45 = Australia, 46 = Ukraina, 47 = Etelä-Afrikka, 48 = Uusi-Seelanti, 49 = Kypros, 50 = Malta ja 51 = Korean tasavalta. Järjestyksessä seuraavat numerot osoitetaan muille maille kronologisessa järjestyksessä, jossa ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tai liittyvän kyseiseen sopimukseen. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin osoitetut numerot sopimuspuolille.
(4) Ks. 5.2.4.1 kohdan alaviite.
(5) g = 9,81 m/s2.
(6) Ks. 7.4.1.6.4.3 kohta.
(7) g = 9,81 m/s2.
(8) Asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2.
LIITE 1A
ILMOITUS
(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))
LIITE 1B
ILMOITUS
(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))
LIITE 2
HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU
1. |
Ajoneuvon sellaisten hyväksyntämerkkien sijoittelu, jotka koskevat turvavöiden asennusta Malli A (Ks. tämän säännön 5.2.4 kohta)
a = vähintään 8 mm Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on turvavöiden osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 perusteella. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 16 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04. Malli B (Ks. tämän säännön 5.2.5 kohta)
a = vähintään 8 mm Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 ja nro 52 perusteella (1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 16 sisälsi muutossarjan 04 muutokset ja sääntö nro 52 sisälsi muutossarjan 01 muutokset. |
2. |
Turvavöiden hyväksyntämerkkien sijoittelu (ks. tämän säännön 5.3.5 kohta)
a = 8 mm min. Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.
Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4 kelauslaitteella varustettu lantiovyö (’B’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042489. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.
Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0422439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.
Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on turvajärjestelmän (’Z’) osa. Se on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0424391. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.
a = vähintään 8 mm
Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4N (’r4N’) kelauslaitteella varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-luokan ajoneuvoissa.
Vyö, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’), joka on hyväksytty tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan erityisvaatimuksia vastaavaksi, jossa on monitoimisesti (’m’) lukittuva tyypin 4 (’r4’) kelauslaite ja jolle on Alankomaissa (E4) annettu tyyppihyväksyntä hyväksyntänumerolla 042439. Kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Kyseinen turvavyö on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyyny asianomaisen istuimen kohdalla. |
(1) Toinen numero on annettu vain esimerkin vuoksi.
LIITE 3
KAAVIO KELAUSLAITTEEN MEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
LIITE 4
KAAVIO TÖRMÄYKSESSÄ LUKITTUVIEN KELAUSLAITTEIDEN LUKITTUMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
Sopiva laite on esitetty kuvassa, ja se koostuu moottorikäyttöisestä nostovarresta, jonka jatke on kiinnitetty johdoin ohjauskiskolle asennettuun pieneen testivaunuun. Nostovarren suunnittelun ja moottorinopeuden yhdistelmä on sellainen, että se antaa tarvittavan kiihtyvyyden tämän säännön 7.6.2.2 kohdassa määritellyllä kiihdytyksen kasvunopeudella, ja lyönti on järjestetty siten, että se ylittää ennen lukittumista sallitun vyönauhan liikkeen enimmäismäärän.
Testivaunuun on asennettu kelkka, jota voidaan kääntää, jotta kelauslaite voidaan asentaa eri asentoihin testivaunun liikkeen suuntaisesti.
Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä vyönauhan liikkeisiin kelauslaite asennetaan sopivasti kiinnitettyyn kannattimeen ja vyönauha kiinnitetään testivaunuun.
Edellä mainittuja testejä suoritettaessa valmistajan tai hänen valtuutetun edustajansa toimittamat kaikki kannattimet tms. on sisällytettävä testijärjestelyyn aiotun ajoneuvoon tehtävän asennuksen jäljittelemiseksi mahdollisimman tarkasti.
Valmistajan tai hänen valtuutetun edustajansa on toimitettava kaikki lisäkannattimet tms., joita saatetaan tarvita ajoneuvoon aiotun asennuksen jäljittelemiseksi.
LIITE 5
KAAVIO PÖLYNSIETOTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA
(mitat millimetreinä)
LIITE 6
KUVAUS TESTIVAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄYTYSLAITTEESTA
1. TESTIVAUNU
Turvavyötesteissä testivaunun, jossa on ainoastaan yksi istuin, massa on 400 ± 20 kg. Turvajärjestelmätesteissä testivaunun, johon on kiinnitetty ajoneuvorakenne, massa on 800 kg. Testivaunun ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n erissä. Kokonaismassa ei saa missään tapauksessa poiketa nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.
2. ISTUIN
Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä istuimen on oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. Tässä liitteessä olevassa kuvassa 1 annettuja yksityiskohtia on noudatettava ja on huolehdittava siitä, että mikään metalliosa ei voi joutua kosketuksiin vyön kanssa.
3. KIINNITYSPISTEET
3.1 |
Kun kyse on tämän säännön 2.14.6 kohdassa määritellystä vyön korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinnitettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun. |
3.2 |
Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä vastaavat merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään 250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1 ja B1. Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevasta sitä vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-, B1- ja K-pisteestä. |
3.3 |
Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN kuormitus tähän suuntaan. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana. |
3.4 |
Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on
|
4. PYSÄYTYSLAITE
4.1 |
Tämä laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta vaimentimesta, paitsi turvajärjestelmillä, jolloin käytetään neljää vaimenninta 800 kg:n nimellismassaa varten. Tarvittaessa käytetään lisävaimenninta kutakin nimellismassan 200 kg:n suuruista lisäystä varten. Kukin vaimennin sisältää
|
4.2 |
Tämän vaimentimen eri osien mitat ilmenevät kaavioista, jotka esitetään kuvissa 2, 3 ja 4. |
4.3 |
Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään tässä liitteessä olevassa taulukossa 1. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia 15–25 oC:n lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä, sallittu toleranssi on ± 2 oC. Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään tämän säännön liitteessä 8. Myös muunlaista vastaavat tulokset antavaa laitetta voidaan käyttää. Taulukko 1 Vaimentavan materiaalin ominaisuudet (ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita)
Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573)
Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy):
Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy):
Tislattuun veteen upotus:
|
Kuva 1
Testivaunu, istuin, kiinnityspiste
Kuva 2
Pysäytyslaite
Kuva 3
Pysäytyslaite
(Polyuretaaniputki)(Kokoonpantu)
Akselin pinnoite |
|
Häiriötoleranssi ±0,2 Kaikki mitat millimetreinä |
Kuva 4
Pysäytyslaite
(Oliivinmuotoinen nuppi)
Pinnan viimeistely |
|
Häiriötoleranssi ±0,1 |
LIITE 7
KUVAUS NUKESTA
1. NUKEN ERITELMÄT
1.1 Yleistä
Nuken tärkeimmät ominaispiirteet esitetään seuraavissa kuvissa ja taulukoissa:
Kuva 1 |
Pää, niska ja rintaosa sivulta; |
||||||
Kuva 2 |
Pää, niska ja rintaosa edestä; |
||||||
Kuva 3 |
Lantio, reisiosat ja alaraaja sivulta; |
||||||
Kuva 4 |
Lantio, reisiosat ja alaraaja edestä; |
||||||
Kuva 5 |
Tärkeimmät mitat; |
||||||
Kuva 6 |
Nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyy:
|
||||||
Taulukko 1 |
Nuken osien viitenumerot, nimet, materiaalit ja tärkeimmät mitat; ja |
||||||
Taulukko 2 |
Pään, niskan, rintaosan, reisiosien ja alaraajan massa. |
1.2 Kuvaus nukesta
1.2.1 Alaraajan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)
Alaraaja koostuu kolmesta osasta:
— |
pohjalevy (30); |
— |
sääriputki (29); ja |
— |
polvinivelputki (26). |
Polvinivelputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat alaraajan liikettä suhteessa reisiosaan.
Alaraaja voi taipua taaksepäin noin 120 astetta suorasta kulmasta.
1.2.2 Reisiosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)
Reisiosa koostuu kolmesta osasta:
— |
polvinivelputki (22); |
— |
reisipalkki (21); ja |
— |
lantionivelputki (20). |
Polven liikettä rajoittavat polvinivelputkessa (22) olevat kaksi leikkausta, joihin vastaavat alaraajassa olevat ulokkeet osuvat.
1.2.3 Rintaosan rakenne (ks. kuvat 1 ja 2)
Rintaosa koostuu seuraavista osista:
— |
lantionivelputki (2); |
— |
rullaketju (4); |
— |
kylkiluut (6 ja 7); |
— |
rintalasta (8); ja |
— |
ketjun kiinnikkeet (3 sekä osittain 7 ja 8). |
1.2.4 Niska (ks. kuvat 1 ja 2)
Niska koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Niskan jäykkyyttä voidaan säätää ketjunkiristimellä.
1.2.5 Pää (ks. kuvat 1 ja 2)
Pää (15) itsessään on ontto; teräslevy (17) tukee polyuretaania. Niskan jäykkyyttä säätävä ketjunkiristin koostuu polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristysosista (12 ja 13). Päätä voidaan kääntää atlas–axis-liitoksen varassa, joka koostuu säätöasennelmasta (14 ja 18), putkimaisesta välikappaleesta (16) ja polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10).
1.2.6 Polvinivel (ks. kuva 4)
Alaraaja yhdistyy reisiosaan polvinivelen yhdysputken (27) ja kiristyslevyn (28) avulla.
1.2.7 Lantionivel (ks. kuva 4)
Reisiosat yhdistyvät rintaosaan lantionivelen yhdysputken (23), kitkalevyjen (24) ja kiristysasennelman (25) avulla.
1.2.8 Polyuretaani
Tyyppi |
: |
PU 123 CH -yhdiste |
Kovuus |
: |
shorekovuus A 50–60 |
1.2.9 Haalarit
Nukke on puettu erityiseen haalariin (ks. taulukko 1).
2. SÄÄTÖLAITTEET
2.1 Yleistä
Nuken kalibroimiseksi tiettyihin raja-arvoihin ja sen kokonaismassaan massan jakautumista on säädettävä kuudella 1 kg:n painoisella säätöpainolla, jotka voidaan asentaa lantioniveleen. Lisäksi kuusi 1 kg:n painoista polyuretaanipainoa voidaan asentaa rintaosan selkään.
3. TYYNY
Tyyny on sijoitettava nuken rinnan ja haalarin väliin. Tyynyn on oltava valmistettu polyetyleenivaahdosta, joka vastaa seuraavia vaatimuksia:
|
shorekovuus A 7–10 |
||
|
25 mm ± 5 |
Sen on oltava vaihdettavissa.
4. NIVELTEN SÄÄTÖ
4.1 Yleistä
Jotta saataisiin toistettavia tuloksia, on tarpeen määrittää ja hallita jokaisen nivelen kitka.
4.2 Polvinivel
Polvinivel kiristetään.
Reisiosa ja alaraaja asetetaan pystysuoraan.
Alaraajaa taivutetaan 30 astetta.
Kiristintä (28) höllennetään asteittain, kunnes alaraaja alkaa kallistua omalla painollaan.
Kiristin lukitaan tähän asentoon.
4.3 Lantionivel
Lantionivel kiristetään.
Reisiosa asetetaan vaakasuoraan ja rintaosa pystysuoraan asentoon.
Rintaosaa taivutetaan eteenpäin, kunnes se muodostaa 60 asteen kulman reisiosan kanssa.
Kiristintä höllennetään asteittain, kunnes rintaosa alkaa kallistua omalla painollaan.
Kiristin lukitaan tähän asentoon.
4.4 Atlas–Axis-liitos
Atlas–axis-liitosta säädetään niin, että se kannattaa vain painonsa eikä kallistu eteen eikä taakse.
4.5 Niska
Niska voidaan säätää ketjunkiristimen (13) avulla. Niskaa säädettäessä kiristimen yläosa on siirrettävä 4 ja 6 cm:n välille silloin, kun se altistetaan 10 daN:n kuormalle vaakatasossa.
Taulukko 1
Viitenro |
Nimi |
Materiaali |
Mitat |
1 |
Kehon materiaali |
Polyuretaani |
— |
2 |
Lantionivelputki |
Teräs |
76 × 70 × 100 mm |
3 |
Ketjun kiinnike |
Teräs |
25 × 10 × 70 mm |
4 |
Rullaketju |
Teräs |
3/4 |
5 |
Olkalevy |
Polyuretaani |
— |
6 |
Alakiinnike |
Teräs |
30 × 30 × 3 × 250 mm |
7 |
Kylkiluut |
Lävistetty teräslevy |
400 × 85 × 1,5 mm |
8 |
Rintalasta |
Lävistetty teräslevy |
250 × 90 × 1,5 mm |
9 |
Välilevyt (6) |
Polyuretaani |
ø 90 × 20 mm |
|
|
|
ø 80 × 20 mm |
|
|
|
ø 75 × 20 mm |
|
|
|
ø 70 × 20 mm |
|
|
|
ø 65 × 20 mm |
|
|
|
ø 60 × 20 mm |
10 |
Lukkonikama |
Polyamidi |
60 × 60 × 25 mm |
11 |
Putkimainen välikappale |
Teräs |
40 × 40 × 2 × 50 mm |
12 |
Kiristyspultti |
Teräs |
M16 × 90 mm |
13 |
Kiristysmutteri |
Teräs |
M16 |
14 |
Atlas–axis-liitoksen kiristin |
Teräs |
ø 12 × 130 mm (M12) |
15 |
Pää |
Polyuretaani |
— |
16 |
Putkimainen välikappale |
Teräs |
ø 18 × 13 × 17 mm |
17 |
Tukilevyt |
Teräs |
30 × 3 × 500 mm |
18 |
Kiristysmutteri |
Teräs |
M12 mm |
19 |
Reisiosat |
Polyuretaani |
— |
20 |
Lantionivelputki |
Teräs |
76 × 70 × 80 mm |
21 |
Reisipalkki |
Teräs |
30 × 30 × 440 mm |
22 |
Polvinivelputki |
Teräs |
52 × 46 × 40 mm |
23 |
Lantionivelen yhdysputki |
Teräs |
70 × 64 × 250 mm |
24 |
Kitkalevyt (4) |
Teräs |
160 × 75 × 1 mm |
25 |
Kiristysasennelma |
Teräs |
M12 × 320 mm + |
|
|
|
Levyt ja mutterit |
26 |
Polvinivelputki |
Teräs |
52 × 46 × 160 |
27 |
Polvenivelen yhdysputki |
Teräs |
44 × 39 × 190 mm |
28 |
Kiristyslevy |
Teräs |
ø 70 × 4 mm |
29 |
Sääriputki |
Teräs |
50 × 50 × 2 × 460 mm |
30 |
Pohjalevy |
Teräs |
100 × 170 × 3 mm |
31 |
Rintaosan säätöpainot (6) |
Polyuretaani |
1 kg/paino |
32 |
Tyyny |
Polystyreenivaahto |
350 × 250 × 25 mm |
33 |
Haalari |
Puuvilla ja polyamidinauhat |
— |
34 |
Lantion säätöpainot (6) |
Teräs |
1 kg/paino |
Taulukko 2
Nuken osat |
Massa kilogrammoina |
Pää ja niska |
4,6±0,3 |
Rintaosa ja käsivarret |
40,3±1,0 |
Reisiosat |
16,2±0,5 |
Alaraaja ja jalkaterä |
9,0±0,5 |
Kokonaismassa, mukaan luettuina säätöpainot |
75,5±1,0 |
Kuva 1
|
Kuva 2
|
Kuva 3
|
Kuva 4
|
Kuva 5
Kuva 6
Kaikki mitat millimetreinä
G |
= |
painopiste |
T |
= |
rintaosan siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla) |
P |
= |
lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla) |
Siirtymän mittaus pisteessä P ei saa sisältää lantio- ja pystyakselia ympäröiviä kierto-osia.
LIITE 8
KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ AJAN FUNKTIONA
(Pysäytyslaitteiden testauskäyrä)
Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 ± 20 kg turvavöiden testeissä ja 910 ± 40 kg turvajärjestelmien testeissä, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän on pysyttävä viivoitetun alueen sisällä. Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa 200 kg:n lisäpainoilla, jolloin jokaista lisäpainoa kohden lisätään ylimääräinen 28 kg:n hitausmassa. Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei saa poiketa kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysäytyslaitteen kalibroinnin aikana vaunun nopeuden on oltava 50 ± 1 km/h ja pysähtymismatkan 40 ± 2 cm. Molemmissa edellä mainituissa tapauksissa kalibrointi- ja mittausmenettelyjen on vastattava kansainvälisessä ISO-standardissa 6487:1980 määriteltyjä menettelyjä; mittauslaitteiden on vastattava kanavataajuusluokkaan (CFC) 60 kuuluvan tietokanavan teknistä eritelmää.
LIITE 9
OHJEET
Jokaisen turvavyön mukana on oltava seuraavan sisältöiset tai vastaavat ohjeet sen jäsenvaltion kielellä tai kielillä, jossa turvavyö on tarkoitus myydä:
1. |
Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), joissa määritellään, mihin ajoneuvomalleihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja. |
2. |
Käyttöohjeet (ne voivat sisältyä ajoneuvon käsikirjaan, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Tällaisissa ohjeissa on mainittava:
|
3. |
Tyypin 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuissa moottoriajoneuvoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan luettuna enintään yhdeksän istuinta. |
4. |
Valmistajan/hakijan on huolehdittava asennusvaatimuksesta kuluttajaa varten kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa voidaan käyttää haarahihna-asennelmaa. Valjasvyön valmistajan on määrättävä asennettavaksi lisävahvistusosia haarahihnojen ja niiden laitteiden kiinnityspisteisiin kaikissa ajoneuvoissa, joissa asennuksesta on huolehdittu. |
LIITE 10
KAHDEN VYÖLUKON TESTI
LIITE 11
KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTI
Kuva 1
Menettelytyyppi 1
Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä
Esimerkki a
Esimerkki b
Kuva 2
Menettelytyyppi 2
Kuva 3
Menettelytyyppi 3 ja mikrosiirtymätesti
Kokonaisliike: 300 ± 20 mm
Testilaitteen 5 daN:n kuormitusta on ohjailtava pystysuorassa suunnassa siten, että kuorma ei heilu eikä hihna kierry.
Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan samalla tavalla kuin ajoneuvossa.
LIITE 12
KORROOSIOTESTI
1. TESTAUSLAITTEISTO
1.1 |
Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuosta, asianmukaisesti käsiteltyä paineilmaa, yksi tai useampia sumusuuttimia, näytekappaleiden tukemiseen tarkoitettuja välineitä, mahdollisuus kammion lämmittämiseen ja tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja rakenteelliset ominaisuudet ovat valinnaisia, kunhan ne täyttävät testausedellytykset. |
1.2 |
On tärkeää varmistaa, että kammion kattoon tai katokseen kerääntyvät liuospisarat eivät putoa näytekappaleiden päälle. |
1.3 |
Näytekappaleista putoavat pisarat liuosta eivät saa joutua takaisin sumutettavan suolaliuoksen joukkoon ja siten uudelleen sumutettaviksi. |
1.4 |
Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista aineista, jotka vaikuttavat sumun syövyttävyyteen. |
2. NÄYTTEIDEN SIJAINTI SUMUKAMMIOSSA
2.1 |
Näytekappaleet, lukuun ottamatta kelauslaitteita, on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten samansuuntaisesti kuin suhteessa suurimpaan testattavaan pintaan määritellyn kammion läpi vaakatasossa virtaava sumu. |
2.2 |
Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan akselit ovat tavallisessa asennossa suhteessa kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Kelauslaitteessa olevan nauhan aukon on myös oltava kohti tätä päävirtausta. |
2.3 |
Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille. |
2.4 |
Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuos ei pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle. |
3. SUOLALIUOS
3.1 |
Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 massaosaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka sisältää kuivana korkeintaan 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä korkeintaan 0,3 prosenttia epäpuhtauksia. |
3.2 |
Kun liuos sumutetaan 35 oC:ssa, saadun liuoksen pH-arvon on oltava 6,5–7,2. |
4. ILMA
Suolaliuoksen sumuttamisessa käytettävään suuttimeen tai käytettäviin suuttimiin syötettävä paineilma ei saa sisältää öljyä eikä epäpuhtauksia ja sen paineen on oltava 70–170 kN/m2.
5. SUMUKAMMION OLOSUHTEET
5.1 |
Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 oC. Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdollisimman lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista. Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kerätään keskimäärin 1,0–2,0 ml:aa liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa olevaa 80 cm2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään keskimäärin vähintään 16 tunnin ajalta. |
5.2 |
Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu suoraan näytekappaleisiin. |
LIITE 13
TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS
Kohdat |
Testi |
Näytekappaleet |
|||||||||||||||
Turvavyö tai turvajärjestelmä nro |
Vyönauha nro |
||||||||||||||||
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
9 |
10 |
11 |
||
4/6.1.2./6.1.3/6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. |
Turvavyön ja turvajärjestelmän tarkastus |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2.21./2.22./6.2.2.2. |
Vyölukon tarkastus |
X |
X |
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5. |
Vyölukon lujuustesti |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.3.3./7.5.1. |
Säätölaitteen lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.4./7.5.2. |
Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.2.3./7.5.3. |
Lukon kylmänkestävyystesti |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.1.4./7.5.4. |
Jäykkien osien kylmänkestävyyden iskutesti |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. |
Säätöjen helppous |
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Vyön tai turvajärjestelmän käsittely/ testaus ennen dynaamista testiä: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.2.4. |
Lukon kestävyys |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.1.2/7.2. |
Jäykkien osien korroosionkesto |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kelauslaitteiden käsittely |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. |
Lukituskynnys |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4 |
Kelautumisvoima |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. |
Kestävyys |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. |
Korroosio |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. |
Pöly |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.3.1.2./7.4.2.3. |
Nauhan leveyden mittaus |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen: |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. |
Käsittely huoneilmassa |
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. |
Valokäsittely |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. |
Kylmäkäsittely |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. |
Lämpökäsittely |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. |
Vesikäsittely |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
6.2.3.2/7.3. |
Mikrosiirtymätesti |
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.4.2./7.4.1.6. |
Kulumistesti |
|
|
|
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.4.1./7.7. |
Dynaaminen testi |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. |
Lukon aukaisutesti |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
7.1.4. |
Nauhan osan säilyvyys |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
LIITE 14
TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTA
1. TESTIT
Turvavöiltä vaaditaan, että niiden osoitetaan vastaavan seuraavien testien perustana olevia vaatimuksia:
1.1 Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukittumiskynnyksen ja kestävyyden toteaminen
Mahdollisimman epäedulliseen suuntaan 7.6.2 kohdan säännösten mukaisesti sen jälkeen, kun laitteille on tehty 7.6.1, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritelty kestävyystestaus tämän säännön 6.2.5.3.5 kohdassa vaaditulla tavalla.
1.2 Automaattisesti lukkiutuvien kelauslaitteiden kestävyyden toteaminen
7.6.1 kohdan säännösten mukaisesti täydennettynä 7.2 ja 7.6.3 kohdassa kuvatuilla testeillä tämän säännön 6.2.5.2.3 kohdassa vaaditulla tavalla.
1.3 Vyönauhojen lujuustesti käsittelyn jälkeen
Kohdassa 7.4.2 tarkoitetun menettelyn mukaisesti, tämän säännön 7.4.1.1–7.4.1.5 kohdan vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen.
1.3.1 Vyönauhojen lujuustesti kulutuksen jälkeen
Kohdassa 7.4.2 tarkoitetun menettelyn mukaisesti, tämän säännön 7.4.1.6 kohdan vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen.
1.4 Mikrosiirtymätesti
Tämän säännön 7.3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.5 Jäykkien osien testi
Tämän säännön 7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
1.6 Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten tarkastus dynaamisessa testissä
1.6.1 Käsittelyjä sisältävät testit
1.6.1.1 |
Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit. |
1.6.1.2 |
Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit. |
1.6.1.3 |
Staattiset vyöt: tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu tämän säännön 6.2.2.4 ja 7.2 kohdan mukainen testi. |
1.6.2 Testi ilman käsittelyä
Tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti.
2. TESTIEN TIHEYS JA TULOKSET
2.1 |
Tämän liitteen 1.1–1.5 kohdan mukaisten vaatimusten testauksen tiheys on tilastollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva jonkin tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti. |
2.1.1 |
Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki asennelmat tarkastetaan lisäksi: |
2.1.1.1 |
Joko tämän säännön 7.6.2.1 ja 7.6.2.2 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, 7.6.2.1.2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa suunnassa. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.1 ja 6.2.5.3.3 kohdan vaatimukset. |
2.1.1.2 |
Tai tämän säännön 7.6.2.3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, vähiten suotuisassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimukset. |
2.2 |
Kun kyseessä on vastaavuus tässä liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisessa dynaamisessa testissä, se on suoritettava jäljempänä tarkoitetulla vähimmäistiheydellä: |
2.2.1 Käsittelyjä sisältävät testit
2.2.1.1 |
Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja
suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.1 kohdan mukainen testi. |
2.2.1.2 |
Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt
suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.2 tai 1.6.1.3 kohdan mukainen testi vastaavasti. |
2.2.2 Testit ilman käsittelyä
2.2.2.1 |
Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, edellä 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: |
2.2.2.1.1 |
päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti; |
2.2.2.1.2 |
päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti. |
2.2.2.2 |
Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: |
2.2.2.2.1 |
kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti; |
2.2.2.2.2 |
kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä kohti. |
2.2.3 Tulokset
Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.4.1.3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan tämän säännön 6.4.1.3.2 kohdan osalta (tai tarvittaessa 6.4.1.4 kohdan osalta) valvoa tämän liitteen 1.6.1 kohdan mukaisesti käsittelyn kanssa suoritetun testin aikana yksinkertaistetulla, sovelletulla menetelmällä.
2.2.3.1 |
Kun on kyse tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan ja tämän liitteen 1.6.1 kohdan säännösten mukaisesta hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei saa ylittää 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm. |
2.3 |
Jos testausnäyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, samojen vaatimusten mukainen lisätesti tehdään vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntätodistuksen haltijan tai tämän edustajan on ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi. |
(1) Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäyksessä lukittuvia kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin, kuin on kyse anturin johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden.
LIITE 15
MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN H-PISTEEN JA YLÄVARTALON TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI
1. TARKOITUS
Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan H-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (1)
2. MÄÄRITELMÄT
Tässä liitteessä tarkoitetaan:
2.1 |
’Viitetiedoilla’ yhtä tai useampaa seuraavista istumapaikan ominaisuuksista: |
2.1.1 |
H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta, |
2.1.2 |
istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta. |
2.2 |
’Kolmiulotteisella H-pistekoneella’ laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Laite kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1; |
2.3 |
’H-pisteellä’ ajoneuvon istuimelle asennetun kolmiulotteisen H-pistekoneen rintaosan ja reisien akselin jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti määritettyä sijaintia. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä kolmiulotteisen H-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien H-pisteen tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun H-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyynyrakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään; |
2.4 |
’R-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti; |
2.5 |
’Rintaosan linjalla’ kolmiulotteisen H-pistekoneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa; |
2.6 |
’Ylävartalon todellisella kaltevuuskulmalla’ H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja ylävartalolinjan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisessa H-pistekoneessa olevaa selän kulman kulmamittaria. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta): |
2.7 |
’Rintaosan suunnittelukulmalla’ R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa; |
2.8 |
’Matkustajan keskitasolla’ (C/LO) kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa H-pisteen koordinaatti Y-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja; |
2.9 |
’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää; |
2.10 |
’Vertailumerkeillä’ ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia); |
2.11 |
’Ajoneuvon mittausasennolla’ vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa. |
3. VAATIMUKSET
3.1 Tietojen esitystapa
Kustakin sellaisesta istumapaikasta, josta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:
3.1.1 |
R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä; |
3.1.2 |
ylävartalon suunniteltu kulma; |
3.1.3 |
kaikki tarvittavat tiedot istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon. |
3.2 Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien välinen suhde
3.2.1 |
Jäljempänä 4 kohdassa kuvatulla tavalla määritettyjä H-pisteen koordinaatteja ja ylävartalon todellista kaltevuuskulmaa verrataan valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja ylävartalon suunniteltuun kaltevuuskulmaan. |
3.2.2 |
R- ja H-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos H-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa R-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta. |
3.2.3 |
Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen. |
3.2.4 |
Jos H-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, H-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja. |
3.2.5 |
Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja R-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, joissa tässä säännössä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan. |
4. MENETTELY H-PISTEEN JA RINTAOSAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI
4.1 |
Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos testattavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, istuintyynyn ja selkänojan joustavoittamiseksi istuimelle on asetettava 70–80 kg painava henkilö tai laite kahdesti minuutin ajaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen H-pistekoneen asentamista. |
4.2 |
Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa. |
4.3 |
Jos istuin on säädettävä, se säädetään ensin taaimpaan tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon, jonka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut, vain istuimen pituussuuntainen säätö huomioon ottaen ja käyttämättä istuimen siirtoa muuten kuin tavanomaisen ajo- tai matkustusasennon saavuttamiseen. Jos istuimessa on muita säätöjä (korkeussäätö, kulmasäätö, selkänojan säätö tms.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittämään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa. |
4.4 |
Istuinpaikan alue, joka on kosketuksissa kolmiulotteiseen H-pistekoneeseen, peitetään riittävän kokoisella ja kudokseltaan asianmukaisella musliinipuuvillalla, joka määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 lankaa/cm2 ja jonka paino on 0,228 kg/m2, tai kudotulla taikka kuitukankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi. |
4.5 |
Kolmiulotteisen H-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista H-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten. |
4.6 |
Jalka- ja sääriasennelmat kiinnitetään lantioasennelmaan joko yksitellen tai käyttäen T-tankoa ja sääriasennelmaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
4.7 |
Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterän ja säären asennot säädetään seuraavasti: |
4.7.1 Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja reunimmaisena edessä istuva matkustaja
4.7.1.1 |
Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen H-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
4.7.1.2 |
Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua. |
4.7.2 Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin
Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.
4.7.3 Muut suunnitellut istumapaikat:
Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1 kohdassa esitettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti.
4.8 |
Asetetaan sääri- ja reisimassat ja säädetään kolmiulotteinen H-pistekone vaakatasoon. |
4.9 |
Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen saakka ja kolmiulotteinen H-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Kolmiulotteinen H-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen jotain seuraavista menetelmistä: |
4.9.1 |
Jos kolmiulotteinen H-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteisen H-pistekoneen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan. |
4.9.2 |
Jos kolmiulotteinen H-pistekone ei pyri liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista H-pistekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
4.10 |
Kolmiulotteisen H-pistekoneen selkä- ja istuinkaukaloasennelmaan kohdistetaan 100 ± 10 N:n kuorma lonkkakulman mittauslaitteen ja T-tangon kuoren taitekohdassa. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Sitten selkäosa palautetaan varovasti nojaamaan istuimen selkänojaan. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen H-pistekoneen liukuminen eteenpäin. |
4.11 |
Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen H-pistekoneen on pysyttävä vaakatasossa. |
4.12 |
Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan kolmiulotteista H-pistekonetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi. Keinutuksen aikana kolmiulotteisen H-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista H-pistekonetta keinutettaessa on varmistettava huolellisesti, että tahattomia ulkoisia kuormia ei kohdistu pystysuuntaan eikä eteen- tai taaksepäin. Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterien liikettä ei saa estää eikä niitä saa pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi. Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet kolmiulotteisen H-pistekoneen keinutuksen aikana, niiden asento on korjattava seuraavasti: Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalat saavat kääntyä vapaasti, niihin ei saa kohdistaa sivullepäin tai eteenpäin suuntautuvaa kuormaa. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen. Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; selkäosan yläosaan kohdistetaan tarvittaessa riittävä sivuttaiskuorma, jonka vaikutuksesta kolmiulotteisen H-pistekoneen istuinosa asettuu vaakasuoraan. |
4.13 |
T-tangosta pidetään kiinni, jotta kolmiulotteinen H-pistekone ei liukuisi eteenpäin istuinpehmusteella, ja menetellään seuraavasti:
|
4.14 |
Tehdään kaikki mittaukset: |
4.14.1 |
H-pisteen koordinaatit suhteessa kolmiulotteiseen viitejärjestelmään. |
4.14.2 |
Ylävartalon todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen H-pistekoneen selkänojan kulmamittarilla, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
4.15 |
Jos kolmiulotteisen H-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinyhdistelmää ei saa kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista H-pistekonetta ei saa pitää kuormitettuna istuinyhdistelmän päällä pitempään kuin testin suorittaminen vaatii. |
4.16 |
Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään vain yksi H-piste ja yksi rintaosan todellinen kaltevuuskulma, kun tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu kolmiulotteinen H-pistekone on asetettuna koko riviä edustavaksi katsotulle istumapaikalle. Tämän istumapaikan on oltava: |
4.16.1 |
ensimmäisellä rivillä kuljettajan paikka; |
4.16.2 |
takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin. |
(1) Kaikkien muiden istumapaikkojen kuin etuistuimien osalta, joissa H-pistettä ei voida määritellä kolmiulotteisen H-pistekoneen tai siihen liittyvien menetelmien avulla, toimivaltainen viranomainen voi halutessaan käyttää valmistajan ilmoittamaa R-pistettä viitearvona.
(2) Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne.
Lisäys 1
KOLMIULOTTEISEN H-PISTEKONEEN KUVAUS (1)
(3-D H -kone)
1. SELKÄ- JA LANTIO-OSAT
Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja -metallista; niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu H-pisteestä. H-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.
2. VARTALON JA JALAN OSAT
Sääriosat on kytketty istuinosaan polvia yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivusuuntainen jatke. Kulmamittarit asennetaan sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen H-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavaa kitkaa.
Kuva 1
Kolmiulotteisen H-pistekoneen osat
Kuva 2
Kolmiulotteisen H-pistekoneen osien mitat ja kuormien jakautuminen
(1) Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen H-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.
Kone vastaa ISO-standardissa 6549:1980 kuvattua laitetta.
Lisäys 2
KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ
1. |
Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva) (1). |
2. |
Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
3. |
R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
Kuva
Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä
(1) Tämä vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130:1978.
Lisäys 3
ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT
1. VERTAILUTIETOJEN KOODITTAMINEN
Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:
L |
= |
vasen |
C |
= |
keskellä |
R |
= |
oikealla |
2. AJONEUVON MITTAUSASENNON KUVAUS
2.1 |
Vertailumerkkien koordinaatit X ………………………… Y ………………………… Z ………………………… |
3. VERTAILUTIETOJEN LUETTELO
3.1 |
Istuinpaikka: ………………………… |
3.1.1 |
R-pisteen koordinaatit X ………………………… Y ………………………… Z ………………………… |
3.1.2 |
Rintaosan suunniteltu kulma: ………………………… |
3.1.3 |
Istuimen säätöjen määritelmät (1) vaakasuoraan: ………………………… pystysuoraan: ………………………… istuinkulma: ………………………… rintaosan kulma: ………………………… |
Huom. Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdassa.
(1) Tarpeeton yliviivataan.
LIITE 16
TURVAVÖIDEN JA KELAUSLAITTEIDEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET
Ajoneuvoluokka |
Eteenpäin suunnatut istumapaikat |
Taaksepäin suunnatut istumapaikat |
||||
Uloimmat istuimet |
Keskimmäiset istuimet |
|||||
Etuistuin |
Muu kuin etuistuin |
Etuistuin |
Muu kuin etuistuin |
|||
M1 |
Ar4m |
Ar4m |
Ar4m |
Ar4m |
B, Br3, Br4m |
|
M2 < 3,5 t |
Ar4m, Ar4Nm |
Ar4m, Ar4Nm |
Ar4m, Ar4Nm |
Ar4m, Ar4Nm |
Br3, Br4m, Br4Nm |
|
M2 > 3,5 t M3 |
Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • |
Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • |
Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • |
Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • |
Br3, Br4m, Br4Nm |
|
Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle |
Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle |
Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle |
Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle |
|
||
N1 |
Ar4m, Ar4Nm |
Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø |
B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1) |
B, Br3, Br4m, Br4Nm |
B, Br3, Br4m, Br4Nm |
|
|
8.1.2.1 kohta: lantiovyö sallittu, jos istuin sijaitsee käytävän sisäreunalla. |
8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. |
|
|
||
N2 N3 |
B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) |
B, Br3, Br4m, Br4Nm |
B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) |
B, Br3, Br4m, Br4Nm |
B, Br3, Br4m, Br4Nm |
|
8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella sekä jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella. |
|
8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. |
|
|
||
A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö) 3: automaattisesti lukittuva kelauslaite (*): Viittaus tämän säännön 8.1.6 kohtaan (2) |
B: kaksipistevyö (lantiovyö) 4: törmäyksessä lukittuva Ø: kelauslaite 8.1.2.1 kohtaan |
r: kelauslaite N: suurempi vastekynnys •: Viittaus tämän säännön 8.1.7 kohtaan (2) |
m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan (ks. säännössä nro 16 oleva 2.14.3 ja 2.14.5 kohta) |
|||
Huom. Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia. S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytyn sellaisen valjasvyön osalta, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yksi tai kaksi lisähaarahihnaa mukaan luettuina niiden kiinnittämiseen tarkoitetut kiinnikkeet. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 neljänteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen). |
(1) Oikaisu muutossarjan 04 kahdenteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen.
(2) Oikaisu tarkistukseen 4, sovelletaan alusta alkaen.
Huom. Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia.
S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytyn sellaisen valjasvyön osalta, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yksi tai kaksi lisähaarahihnaa mukaan luettuina niiden kiinnittämiseen tarkoitetut kiinnikkeet. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 neljänteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen).
LIITE 17
MOOTTORIKÄYTTÖISTEN AJONEUVOJEN AIKUISMATKUSTAJIEN TURVAVÖIDEN JA TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSVAATIMUKSET ETEENPÄIN SUUNNATUILLA ISTUIMILLA SEKÄ LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSVAATIMUKSET
1. YHTEENSOPIVUUS LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN KANSSA
1.1 |
Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä auton käsikirjaan neuvoja siitä, miten matkustajan istuimet soveltuvat korkeintaan 12-vuotiaiden (tai enintään 1,5 m pitkien) lasten kuljetukseen tai lasten turvajärjestelmien asentamiseen. Tiedot on annettava sen maan virallisella kielellä tai ainakin yhdellä sen virallisista kielistä, jossa ajoneuvoa myydään. Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinta ja ISOFIX-paikkaa kohden ajoneuvon valmistajan on joko
Jos istuin soveltuu ainoastaan eteenpäin suunnatuille lasten turvajärjestelmille, tämä on ilmoitettava. Edellä mainituille tiedoille soveltuvassa muodossa olevat taulukot esitetään tämän liitteen lisäyksessä 3. |
1.2 |
Lasten turvajärjestelmällä tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä, joka kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal), tarkoitetaan lasten turvalaitetta, joka on hyväksytty säännön nro 44 kolmannen muutossarjan täydennyksen 5 mukaiseen universal-luokkaan. Istuimien, tai ISOFIX-paikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on tarkoittanut sopiviksi lasten turvajärjestelmien tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 1 tai 2 määräysten mukaiset. Jos lasten ISOFIX-turvajärjestelmien viereisten ja/tai ISOFIX-paikkojen välisten paikkojen ja aikuisten istumapaikkojen samanaikaiseen käyttöön kohdistuu rajoituksia, niistä on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa taulukossa 2. |
Lisäys 1
AJONEUVON TURVAVYÖLAITTEIDEN YHTEYTEEN ASENNETTAVIEN JA LUOKKAAN ”KAIKKIIN AUTOIHIN SOPIVA” (UNIVERSAL) KUULUVIEN LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSMÄÄRÄYKSET
1. YLEISTÄ
1.1 |
Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuimien sopivuutta sellaisten lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal). |
1.2 |
Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa. |
2. TESTAUSMENETTELY
2.1 |
Istuin säädetään taimmaiseen ja alimpaan asentoonsa. |
2.2 |
Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa. |
2.3 |
Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon. |
2.4 |
Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas. |
2.5 |
(Tämän lisäyksen kuvassa 1 kuvattu) asetelma sijoitetaan ajoneuvon istuimelle. |
2.6 |
Jos istuimelle on tarkoitus asettaa eteenpäin tai taaksepäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan eteenpäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti. |
2.6.1 |
Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvan 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. |
2.6.2 |
Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan ympäri suunnilleen oikeaan asentoon 150 mm:n säteellä kuvan 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. |
2.7 |
Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuimen ilmeisellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuimen keskilinja on samansuuntainen ajoneuvon keskilinjan kanssa. |
2.8 |
Varmistetaan, että vyönauhan löysyys poistetaan. Löysyyden poistamiseen käytetään riittävää voimaa eikä vyönauhaa yritetä jännittää. |
2.9 |
Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan; lopuksi voima poistetaan. |
2.10 |
Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan. |
3. VAATIMUKSET
3.1 |
Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja takaosia. Jos tämä ei ole mahdollista testiasetelmassa olevasta vyön kulkuaukosta johtuen, kyseinen kohta voidaan peittää testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti. |
3.2 |
Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (ks. kuva 3). |
3.3 |
Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. Tätä vaihtoehtoista asentoa koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 1. |
Kuva 1
Asetelman eritelmät
Kuva 2
Asetelman asennus ajoneuvon istuimelle (ks. 2.6.1 kohta)
Kuva 3
Yhteensopivuuden tarkastaminen (ks. 2.6.1 ja 3.2 kohta)
Ainoastaan lantiovyö kuvattu
Lisäys 2
ISOFIX-PAIKKOIHIN ASENNETTAVIEN ETEEN- JA TAAKSEPÄIN SUUNNATTUJEN JA LUOKKIIN ”KAIKKIIN AUTOIHIN SOPIVA” (UNIVERSAL) JA ”AUTOMALLIKOHTAINEN” (SEMI-UNIVERSAL) KUULUVIEN LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSMÄÄRÄYKSET
1. YLEISTÄ
1.1 |
Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä ISOFIX-paikkojen sopivuutta luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen. |
1.2 |
Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa. |
2. TESTAUSMENETTELY
Ajoneuvon valmistajan lisäyksen 3 taulukossa 2 ilmoittaman jokaisen ajoneuvossa sijaitsevan ISOFIX-paikan osalta on tarkastettava, että sille voidaan asettaa vastaava lasten turvaistuinasetelma tai turvaistuinasetelmat.
2.1 |
Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen istuimella, kyseinen istuin voidaan säätää pituussunnassa taimmaiseen asentoonsa ja myös alimmaiseen asentoonsa. |
2.2 |
Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon ja pääntuki säädetään alimmaiseen ja taimmaiseen asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa. Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen takaistuimella, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa etuistuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen taimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Selkänojan kulmaa voidaan myös säätää enintään niin pystysuoraan asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa. |
2.3 |
Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas. |
2.4 |
Lasten turvaistuinasetelma asetetaan ISOFIX-paikkaan. |
2.5 |
ISOFIX-kiinnityspisteiden välistä keskikohtaa painetaan kohti ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmää 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan alapinnan suuntaisesti; lopuksi voima poistetaan. |
2.6 |
Lasten turvaistuinasetelma kiinnitetään ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään. |
2.7 |
Asetelman yläpinnan keskikohtaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan. |
3. VAATIMUKSET
Seuraavia testiolosuhteita sovelletaan ainoastaan ISOFIX-paikkaan asennettuun lasten turvaistuinasetelmaan. Edellytyksenä ei ole se, että lasten turvaistuinasetelma voidaan kiinnittää ja irrottaa ISOFIX-paikasta kyseisissä olosuhteissa.
3.1 |
Lasten turvaistuinasetelma on voitava asentaa siten, että ajoneuvon sisäosa ei haittaa asennusta. Lasten turvaistuinasetelman pituuskallistuskulman on oltava 15o ± 10o sen vaakasuoran tason yläpuolella, joka kulkee ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmän kautta. |
3.2 |
Mahdollisen ISOFIX-yläkiinnityspisteen on pysyttävä käytettävissä. |
3.3 |
Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuimet, istuimien selkänojat ja pääntuet voidaan säätää vaihtoehtoisiin asentoihin, jotka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten. Tällöin edellä esitetty asennusmenettely on toistettava sekä vaatimukset tarkastettava ja täytettävä. Näitä vaihtoehtoisia asentoja koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2. |
3.4 |
Jos edellä mainitut vaatimukset eivät täyty joidenkin irrotettavien sisävarusteiden ollessa paikoillaan, kyseiset varusteet voidaan poistaa, minkä jälkeen 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava uudelleen, jolloin niiden on täytyttävä. Vastaavat tiedot on tällöin sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2. |
4. LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMÄN KOKOLUOKAT JA ASETELMAT
A |
— |
ISO/F3: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea |
B |
— |
ISO/F2: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
B1 |
— |
ISO/F2X: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
C |
— |
ISO/R3: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko |
D |
— |
ISO/R2: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
E |
— |
ISO/R1: Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä |
F |
— |
ISO/L1: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), vasen |
G |
— |
ISO/L2: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), oikea |
Painoryhmä |
ISOFIX-kokoluokka |
Lasten turvaistuinasetelma |
0 — enintään 10 kg |
F |
ISO/L1 |
G |
ISO/L2 |
|
E |
ISO/R1 |
|
0+ — enintään 13 kg |
C |
ISO/R3 |
D |
ISO/R2 |
|
E |
ISO/R1 |
|
I — 9–18 kg |
A |
ISO/F3 |
B |
ISO/ |
|
B1 |
ISO/ F2X |
|
C |
ISO/R3 |
|
D |
ISO/R2 |
Jäljempänä mainitut asetelmat on valmistettava käyttäen 5–15 kg:n painoista massaa, ja niiden on oltava riittävän kestäviä ja jäykkiä toiminnallisten vaatimusten täyttämiseksi.
4.1 Mitat — kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea
Kuva 1
ISO/F3 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea (korkeus 720 mm) — ISOFIX-KOKOLUOKKA A
Selitykset
1 |
Rajat eteen- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Ei sovelleta. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
4.2 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala
Kuva 2
ISO/F2 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala (korkeus 650 mm) — ISOFIX-KOKOLUOKKA B
Selitykset
1 |
Rajat eteen- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Ei sovelleta. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
5 |
Yläkiinnityshihnan kiinnityskohta. |
4.3 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala, toinen versio
Kuva 3
ISO/F2X Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala (korkeus 650 mm), toinen versio — ISOFIX-KOKOLUOKKA B1
Selitykset
1 |
Rajat eteen- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Ei sovelleta. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
4.4 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko
Kuva 4
ISO/R3 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko ISOFIX-KOKOLUOKKA C
Selitykset
1 |
Rajat eteen- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
4.5 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko
Kuva 5
ISO/R2 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko ISOFIX-KOKOLUOKKA D
Selitykset
1 |
Rajat taakse- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
4.6 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä
Kuva 6
ISO/R1 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä ISOFIX-KOKOLUOKKA E
Selitykset
1 |
Rajat taakse- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
4.7 Mitat — Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä
Kuva 7
Mitat — Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä — ISO/L1– ISOFIX-KOKOLUOKKA F tai symmetrisesti vastakkainen — ISO/L2 — ISOFIX-KOKOLUOKKA G
Selitykset
1 |
Rajat taakse- ja ylöspäin. |
2 |
Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
3 |
Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
4 |
Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan ISO-standardissa 13216-1, kuvat 2 ja 3. |
Lisäys 3
Taulukko 1
Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten turvajärjestelmien soveltuvuutta eri istuimiin
Painoryhmä |
Istuin (tai muu paikka) |
|||||
|
Etumatkustaja |
Ulommainen takaistuin |
Keskimmäinen takaistuin |
Ulommainen keskirivin istuin |
Keskimmäinen keskirivin istuin |
|
ryhmä 0 |
enintään 10 kg |
|
|
|
|
|
ryhmä 0+ |
enintään 13 kg |
|
|
|
|
|
ryhmä I |
9–18 kg |
|
|
|
|
|
ryhmä II |
15–25 kg |
|
|
|
|
|
ryhmä III |
22–36 kg |
|
|
|
|
|
Edellä olevaan taulukkoon merkittävien kirjainten selitykset:
U |
= |
Soveltuu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön. |
UF |
= |
Soveltuu eteenpäin suuntautuville ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön. |
L |
= |
Soveltuu tietyntyyppisille oheisessa luettelossa mainituille lasten turvajärjestelmille. Tällaiset turvaistuimet voivat kuulua luokkiin ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal). |
B |
= |
Kyseiselle painoryhmälle hyväksytty integroitu turvaistuin. |
X |
= |
Istuin ei sovellu kyseiseen painoryhmään kuuluville lapsille. |
Taulukko 2
Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten ISOFIX-turvajärjestelmien soveltuvuutta eri ISOFIX-paikkoihin
Painoryhmä |
Kokoluokka |
Asetelma |
Ajoneuvon ISOFIX-paikat |
|||||
|
|
|
Etumatkustaja |
Ulommainen takaistuin |
Keskimmäinen takaistuin |
Ulommainen keskirivin istuin |
Keskimmäinen keskirivin istuin |
Muut paikat |
kantokoppa |
F |
ISO/L1 |
|
|
|
|
|
|
G |
ISO/L2 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
0 — enintään 10 kg |
E |
ISO/R1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
0+ — enintään 13 kg |
E |
ISO/R1 |
|
|
|
|
|
|
D |
ISO/R2 |
|
|
|
|
|
|
|
C |
ISO/R3 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
I — 9–18 kg |
D |
ISO/R2 |
|
|
|
|
|
|
C |
ISO/R3 |
|
|
|
|
|
|
|
B |
ISO/F2 |
|
|
|
|
|
|
|
B1 |
ISO/F2X |
|
|
|
|
|
|
|
A |
ISO/F3 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
II — 15–25 kg |
|
|
|
|
|
|
|
|
III — 22–36 kg |
|
|
|
|
|
|
|
Edellä olevaan taulukkoon merkittävien kirjainten selitykset
IUF |
= |
soveltuu kaikkiin autoihin sopiviin kasvot menosuuntaan asennettaviin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on hyväksytty käytettäviksi kyseisessä painoryhmässä. |
IL |
= |
soveltuu erityisiin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on esitetty liitteenä olevassa luettelossa. Tällaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät voivat kuulua luokkaan ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal). |
X |
= |
ISOFIX-paikka ei sovellu lasten ISOFIX-turvajärjestelmään kyseisessä painoryhmässä ja/tai kokoluokassa. |
(1) Jos lasten turvaistuinjärjestelmää ei ole varustettu kokoluokkatunnisteella ISO/XX (A–G) sovellettavan painoryhmän osalta, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava kullekin paikalle suositeltava automallikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä(t).