15.3.2012 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 75/12 |
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 223/2012,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”. |
(2) |
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I lueteltuihin lannoitetyyppeihin kuuluu joitakin tyyppejä, joita saa myydä ainoastaan hienona jauheena, ja toisia tyyppejä, joita saa lisäksi myydä suspensioina. Suspensioina olevat lannoitteet aiheuttavat viljelijöiden terveydelle pienemmän riskin, kun niitä käytetään olosuhteissa, joissa hienojen jauheiden käyttö johtaisi pölyn hengittämiseen. Jotta vähennetään viljelijöiden altistumista pölylle, olisi suspensioiden käyttömahdollisuus laajennettava koskemaan mangaani-hivenravinnetta sisältäviä lannoitetyyppejä, ja nykyisissä booria ja kuparia sisältävien lannoitteiden suspensioissa sallittujen ainesosien määrää olisi myös lisättävä. |
(3) |
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 säädetään kompleksinmuodostajien käytöstä hivenravinnelannoitteiden ainesosina. Yhdestäkään tällaisesta lannoitteesta ei kuitenkaan saa käyttää nimitystä EY-lannoite, koska kyseisen asetuksen liitteessä I ei ole vielä vahvistettu luetteloa hyväksytyistä kompleksinmuodostajista eikä kompleksinmuodostajia sisältäville lannoitteille ole olemassa tyyppinimiä. Koska sopivia kompleksinmuodostajia (lignosulfonihapon suoloja, jäljempänä ’LS’) on nyt saatavilla, ne olisi lisättävä hyväksyttyjen kompleksinmuodostajien luetteloon ja luotava vastaavat tyyppinimet. Lannoiteliuosten nykyisiä tyyppinimiä olisi lisäksi mukautettava kompleksinmuodostajien käytön sallimiseksi, mutta virallisen valvonnan helpottamiseksi kukin tällainen liuos saisi sisältää ainoastaan yhden kompleksinmuodostajan. |
(4) |
Hivenravinneliuoksia ja -suspensioita koskevat uudet säännöt pakottavat muuttamaan kyseisten lannoitetyyppien pakkausmerkintöjä. Vanhojen sääntöjen mukaan merkittyjä lannoitteita on kuitenkin varastossa vielä jonkin aikaa. Valmistajille olisi näin ollen annettava riittävästi aikaa valmistaa uudet pakkausmerkinnät ja myydä kaikki nykyiset varastonsa. |
(5) |
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 annetaan säännöt hivenravinnelannoiteseosten merkitsemiseksi, mutta sen liitteessä I ei säädetä vastaavia tyyppinimiä. Asetuksella (EU) N:o 137/2011 sisällytettiin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan E.2 jaksoon taulukko E.2.4, joka sisältää vastaavat tyyppinimet ja hivenravinnelannoiteseoksia koskevat selkeämmät säännöt. Taulukossa E.2.4 edellytetään kuitenkin joitakin merkintöjä koskevia tietoja, jotka eivät tietyissä tapauksissa vastaisi asetuksen (EY) N:o 2003/2003 6 artiklan 6 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sen vuoksi taulukkoa E.2.4 olisi muutettava. Olisi myönnettävä siirtymäkausi, jotta talouden toimijat ehtisivät sopeutua uusiin sääntöihin ja myydä hivenravinnelannoiteseostensa varastot. |
(6) |
N,N'-di(2-hydroksibentsyyli)etyleenidiamiini-N,N'-dietikkahappo, jäljempänä ’HBED’, on hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostava orgaaninen yhdiste. Erityisesti HBED:n kanssa kelatoitua rautaa käytetään korjaamaan useiden erilaisten hedelmäpuiden raudanpuutosta ja poistamaan niiden viherkatoa. Raudanpuutoksen aiheuttaman viherkadon ja sen oireiden poistamisella varmistetaan vihreä lehvistö sekä hedelmän hyvä kasvu ja kehitys. HBED:n raudan kanssa kelatoitunut muoto on sallittu Puolassa, eikä siitä ole aiheutunut vahinkoa ympäristölle. HBED olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen, hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostavien orgaanisten yhdisteiden luetteloon. On kuitenkin aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jotta HBED hyväksytään vastaavan EN-standardin julkaisemisen jälkeen. |
(7) |
Disyaanidiamidi/1,2,4-triatsoli, jäljempänä ’DCD/TZ’, ja 1,2,4-triatsoli/3-metyylipyratsoli, jäljempänä ’TZ/MP’, ovat nitrifikaation estoaineita, joita käytetään yhdessä sellaisten lannoitteiden kanssa, jotka sisältävät ravinteena typpeä urean ja/tai ammoniumsuolojen muodossa. Nämä estoaineet pidentävät typen saatavuutta viljelykasveille, vähentävät nitraattien huuhtoutumista ja pienentävät typpioksiduulin päästöjä ilmakehään. |
(8) |
N-(2-nitrofenyyli)fosforihappotriamidi, jäljempänä ’2-NPT’, on ureaasin estoaine, joka on tarkoitettu ureaa sisältävissä typpilannoitteissa lisäämään typen saatavuutta kasveille ja vähentämään samalla ammoniakkipäästöjä ilmakehään. |
(9) |
DCD/TZ:ää, TZ/MP:tä ja 2-NPT:tä on käytetty Saksassa ja DCD/TZ:ää ja TZ/MP:tä Tšekissä useiden vuosien ajan, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi, eikä niistä ole aiheutunut vaaraa ympäristölle. DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT olisi tämän vuoksi lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen nitrifikaation ja ureaasin estoaineiden luetteloon, jotta ne olisivat laajemmin viljelijöiden saatavilla koko unionissa. |
(10) |
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 edellytetään, että EY-lannoitteita koskeva valvonta toteutetaan kyseisen asetuksen liitteessä IV kuvattuja näytteenotto- ja analyysimenetelmiä noudattaen. Jotkin näistä menetelmistä eivät kuitenkaan ole kansainvälisesti tunnustettuja, ja ne olisi korvattava Euroopan standardointikomitean hiljattain kehittämillä EN-standardeilla. |
(11) |
EN-standardit validoidaan tavallisesti laboratorioiden välisellä vertailulla analyysimenetelmien uusittavuuden ja toistettavuuden esittämiseksi määrällisesti. Tämän vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voidaan yksilöidä ne EN-standardit, jotka ovat todistetusti tilastollisesti luotettavia. |
(12) |
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat analyysimenetelmien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla Euroopan standardointikomitean julkaisemiin EN-standardeihin. |
(13) |
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava. |
(14) |
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohdan a alakohtaa, b alakohdan i alakohtaa, c alakohdan i alakohtaa, c alakohdan ii alakohtaa, d alakohdan i alakohtaa, e alakohdan i alakohtaa, f alakohdan i alakohtaa ja 2 kohtaa sovelletaan viimeistään 4 päivänä huhtikuuta 2013.
Liitteessä I olevaa 3 kohdan 11 kohtaa sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2012.
Komission puolesta
José Manuel BARROSO
Puheenjohtaja
(1) EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1.
LIITE I
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I seuraavasti:
1) |
Muutetaan E.1 jakso seuraavasti:
|
2) |
Korvataan E.2 jaksossa oleva taulukko E.2.4 seuraavasti:
|
3) |
Korvataan E.3.1 jakso seuraavasti: ”E.3.1 Kelaatinmuodostajat (1) Seuraavien happojen natrium-, kalium- tai ammoniumsuolat:
|
4) |
Korvataan E.3.2 jakso seuraavasti: ”E.3.2 Kompleksinmuodostajat (3) Seuraavat kompleksinmuodostajat sallitaan ainoastaan kastelulannoitteeksi ja/tai lehtilannoitteeksi käytettävissä tuotteissa, lukuun ottamatta sinkkilignosulfonaattia, rautalignosulfonaattia, kuparilignosulfonaattia ja mangaanilignosulfonaattia, joita voidaan käyttää suoraan maaperään. Seuraavien happojen natrium-, kalium- tai ammoniumsuolat:
|
5) |
Lisätään F.1 jaksoon kohdat seuraavasti:
|
6) |
Lisätään F.2 jaksoon kohta seuraavasti:
|
(1) Kelaatinmuodostajat on yksilöitävä ja kvantifioitava eurooppalaisissa standardeissa, joissa käsitellään mainittuja kelaatinmuodostajia.”
(2) Vain tiedoksi.
(3) Kompleksinmuodostajat on yksilöitävä eurooppalaisissa standardeissa, joissa käsitellään mainittuja kompleksinmuodostajia.”
(4) Vain tiedoksi.
LIITE II
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV oleva B jakso seuraavasti:
1) |
Korvataan menetelmät 3.1.1–3.1.4 seuraavasti: ”Menetelmä 3.1.1 Mineraalihappoihin liukenevan fosforin uuttaminen EN 15956: Lannoitteet – Mineraalihappoihin liukenevan fosforin uuttaminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 3.1.2 2-prosenttiseen muurahaishappoon liukenevan fosforin uuttaminen EN 15919: Lannoitteet – 2-prosenttiseen muurahaishappoon liukenevan fosforin uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 3.1.3 2-prosenttiseen sitruunahappoon liukenevan fosforin uuttaminen EN 15920: Lannoitteet – 2-prosenttiseen sitruunahappoon liukenevan fosforin uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 3.1.4 Neutraaliin ammoniumsitraattiin liukenevan fosforin uuttaminen EN 15957: Lannoitteet – Neutraaliin ammoniumsitraattiin liukenevan fosforin uuttaminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
2) |
Korvataan menetelmät 3.1.5.1–3.1.5.3 seuraavasti: ”Menetelmä 3.1.5.1 Liukoisen fosforin uuttaminen Petermannin menetelmällä 65 °C:ssa EN 15921: Lannoitteet – Liukoisen fosforin uuttaminen Petermannin menetelmällä 65 °C:ssa Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 3.1.5.2 Liukoisen fosforin uuttaminen Petermannin menetelmällä huoneenlämpötilassa EN 15922: Lannoitteet – Liukoisen fosforin uuttaminen Petermannin menetelmällä huoneenlämpötilassa Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 3.1.5.3 Joulien emäksiseen ammoniumsitraattiin liukenevan fosforin uuttaminen EN 15923: Lannoitteet – Joulien emäksiseen ammoniumsitraattiin liukenevan fosforin uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
3) |
Korvataan menetelmä 3.1.6 seuraavasti: ”Menetelmä 3.1.6 Vesiliukoisen fosforin uuttaminen EN 15958: Lannoitteet – Vesiliukoisen fosforin uuttaminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
4) |
Korvataan menetelmä 3.2 seuraavasti: ”Menetelmä 3.2 Uutetun fosforin määrittäminen EN 15959: Lannoitteet – Uutetun fosforin määrittäminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
5) |
Korvataan menetelmät 7.1 ja 7.2 seuraavasti: ”Menetelmä 7.1 Jauhatushienouden määrittäminen (kuivamenetelmä) EN 15928: Lannoitteet – Jauhatushienouden määrittäminen (kuivamenetelmä) Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 7.2 Pehmeiden luonnonfosfaattien jauhatushienouden määrittäminen EN 15924: Lannoitteet – Pehmeiden luonnonfosfaattien jauhatushienouden määrittäminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
6) |
Korvataan menetelmät 8.1–8.5 seuraavasti: ”Menetelmä 8.1 Kalsiumin, magnesiumin, natriumin ja sulfaattimuodossa olevan rikin kokonaismäärän uuttaminen EN 15960: Lannoitteet – Kalsiumin, magnesiumin, natriumin ja sulfaattimuodossa olevan rikin kokonaismäärän uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 8.2 Eri muodoissa olevan rikin kokonaismäärän uuttaminen EN 15925: Lannoitteet – Eri muodoissa olevan rikin kokonaismäärän uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 8.3 Vesiliukoisen kalsiumin, magnesiumin, natriumin ja (sulfaattimuotoisen) rikin uuttaminen EN 15961: Lannoitteet – Vesiliukoisen kalsiumin, magnesiumin, natriumin ja (sulfaattimuotoisen) rikin uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 8.4 Eri muodoissa olevan vesiliukoisen rikin uuttaminen EN 15926: Lannoitteet – Eri muodoissa olevan vesiliukoisen rikin uuttaminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 8.5 Alkuainerikin uuttaminen ja määrittäminen EN 16032: Lannoitteet – Alkuainerikin uuttaminen ja määrittäminen Analyysimenetelmää ei ole testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
7) |
Lisätään menetelmä 8.11 seuraavasti: ”Menetelmä 8.11 Kalsiumformiaatissa olevan kalsiumin ja formiaatin määrittäminen EN 15909: Lannoitteet – Kalsiumformiaatissa olevan kalsiumin ja formiaatin määrittäminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
8) |
Korvataan menetelmä 11.3 seuraavasti: ”Menetelmä 11.3 o,o-EDDHA:n, o,o-EDDHMA:n ja HBED:n kelatoiman raudan määrittäminen EN 13368-2: Lannoitteet – Lannoitteissa olevien kelaatinmuodostajien määrittäminen kromatografialla. Osa 2: o,o-EDDHA:n, o,o-EDDHMA:n ja HBED:n kelatoiman Fe:n määrittäminen ioniparikromatografialla Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
9) |
Lisätään menetelmät 11.6, 11.7 ja 11.8 seuraavasti: ”Menetelmä 11.6 IDHA:n määrittäminen EN 15950: Lannoitteet – N-(1,2-dikarboksietyyli)-D,L-asparagiinihapon (iminodisukkiinihappo, IDHA) määrittäminen korkean erotuskyvyn nestekromatografialla (HPLC) Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 11.7 Lignosulfonaattien määrittäminen EN 16109: Lannoitteet – Hivenravinteiden kompleksoitujen ionien määrittäminen lannoitteista – Lignosulfonaattien tunnistaminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 11.8 Kompleksoitujen hivenravinteiden pitoisuuden ja hivenravinteiden kompleksoidun fraktion määrittäminen EN 15962: Lannoitteet – Kompleksoitujen hivenravinteiden pitoisuuden ja hivenravinteiden kompleksoidun fraktion määrittäminen Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |
10) |
Lisätään menetelmät 12.3, 12.4 ja 12.5 seuraavasti: ”Menetelmä 12.3 3-metyylipyratsolin määrittäminen EN 15905: Lannoitteet – 3-metyylipyratsolin (MP) määrittäminen korkean erotuskyvyn nestekromatografialla (HPLC) Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 12.4 TZ:n määrittäminen EN 16024: Lannoitteet – 1H,1,2,4-triatsolin määrittäminen ureasta ja ureaa sisältävistä lannoitteista – Menetelmänä korkean erotuskyvyn nestekromatografia (HPLC) Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä. Menetelmä 12.5 2-NPT:n määrittäminen EN 16075: Lannoitteet – N-(2-nitrofenyyli)fosforihappotriamidin (2-NPT) määrittäminen ureasta ja ureaa sisältävistä lannoitteista – Menetelmänä korkean suorituskyvyn nestekromatografia (HPLC) Analyysimenetelmä on testattu laboratorioiden välisellä testillä.” |