28.1.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 26/1 |
NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 13 päivänä joulukuuta 2004,
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemisestä
(2005/40/EY, Euratom)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan viimeisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa (1),
ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (2),
ottavat huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (3),
ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan nojalla annetun neuvoston hyväksynnän,
sekä katsovat seuraavaa:
1) |
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus allekirjoitettiin Euroopan yhteisön puolesta Luxemburgissa 29 päivänä lokakuuta 2001. |
2) |
Kyseisen sopimuksen kauppaa koskevat määräykset ovat luonteeltaan poikkeuksellisia ja ne liittyvät vakautus- ja assosiaatioprosessin yhteydessä toteutettavaan politiikkaan; ne eivät muodosta Euroopan unionille ennakkotapausta yhteisön kauppapolitiikassa suhteessa muihin yhteisön ulkopuolisiin maihin kuin Länsi-Balkanin maihin. |
3) |
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan kuuluvat sopimuksen määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Kroatian tasavallalle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. |
4) |
Kyseinen sopimus olisi tehtävä, |
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
1. Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus liitteineen ja pöytäkirjoineen sekä päätösasiakirjaan liitetyt julistukset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.
2 artikla
1. Vakautus- ja assosiaationeuvostossa sekä vakautus- ja assosiaatiokomiteassa, kun jälkimmäisellä on vakautus- ja assosiaationeuvoston antamat toimintavaltuudet, vahvistettavan yhteisön kannan määrittelee komission ehdotuksesta neuvosto tai tarvittaessa komissio, kumpikin perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
2. Neuvoston puheenjohtaja toimii vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 111 artiklan mukaisesti vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajana. Vakautus- ja assosiaatiokomitean puheenjohtajana toimii sen työjärjestyksen mukaisesti komission edustaja.
3. Neuvosto päättää vakautus- ja assosiaationeuvoston päätösten ja komissio vakautus- ja assosiaatiokomitean päätösten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä tapauskohtaisesti.
3 artikla
Neuvoston puheenjohtaja oikeutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet Euroopan yhteisön puolesta tallettaa sopimuksen 127 artiklassa tarkoitettu ilmoitusasiakirja. Komission puheenjohtaja tallettaa edellä mainitun ilmoitusasiakirjan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2004.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
B. R. BOT
Komission puolesta
Puheenjohtaja
J. M. BARROSO
(1) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön kaikki oikeudet ja velvollisuudet ovat siirtyneet sen lakattua 23 päivänä heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisölle (EYVL L 194, 23.7.2002, s. 35 ja 36).
(2) EYVL C 332 E, 27.11.2001, s. 2.
(3) EUVL C 177 E, 25.7.2002, s. 122.
PÄÄTÖSASIAKIRJA
Seuraavien täysivaltaiset edustajat:
BELGIAN KUNINGASKUNTA,
TANSKAN KUNINGASKUNTA,
SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
HELLEENIEN TASAVALTA,
ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
RANSKAN TASAVALTA,
IRLANTI,
ITALIAN TASAVALTA,
LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
ITÄVALLAN TASAVALTA,
PORTUGALIN TASAVALTA,
SUOMEN TASAVALTA,
RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sopimuspuolet,
jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja
EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ,
jäljempänä ’yhteisö’,
sekä
KROATIAN TASAVALLAN täysivaltaiset edustajat, jotka
kokoontuivat Luxemburgissa 29. lokakuuta vuonna 2001 allekirjoittaakseen Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’,
ovat hyväksyneet seuraavat asiakirjat:
sopimus, sen liitteet I — VIII:
Liite I |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille |
Liite II |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille |
Liite III |
: |
Sopimuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ”Baby beef” —naudanlihatuotteiden määritelmä |
Liite IV a |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta ilman määrällisiä rajoituksia sopimuksen voimaantulopäivästä) |
Liite IV b |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta kiintiön rajoissa sopimuksen voimaantulopäivästä) |
Liite IV c |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta ilman määrällisiä rajoituksia vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta) |
Liite IV d |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen poistaminen tariffikiintiöiden rajoissa) |
Liite IV e |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen ilman määrällisiä rajoituksia) |
Liite IV f |
: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen kiintiöiden rajoissa) |
Liite V a: |
: |
Sopimuksen 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet |
Liite V b: |
: |
Sopimuksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuotteet |
Liite VI |
: |
Sijoittautuminen: 50 artiklassa tarkoitetut rahoituspalvelut |
Liite VII |
: |
Kiinteän omaisuuden hankkiminen - Luettelo 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista |
Liite VIII |
: |
Sopimuksen 71 artiklassa tarkoitetut teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet |
ja seuraavat pöytäkirjat:
Pöytäkirja nro 1 |
tekstiili- ja vaatetustuotteista, |
Pöytäkirja nro 2 |
terästuotteista, |
Pöytäkirja nro 3 |
jalostettujen maataloustuotteiden kaupasta yhteisön ja Kroatian välillä, |
Pöytäkirja nro 4 |
käsitteen ’alkuperätuotteet’ määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä, |
Pöytäkirja nro 5 |
keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa, |
Pöytäkirja nro 6 |
maakuljetuksista. |
Jäsenvaltioiden ja yhteisön täysivaltaiset edustajat sekä Kroatian tasavallan täysivaltainen edustaja ovat hyväksyneet myös seuraavassa luetellut tähän päätösasiakirjaan liitetyt julistukset:
|
Yhteinen julistus sopimuksen 21 ja 29 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 41 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 45 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 46 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 58 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 60 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 71 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus sopimuksen 120 artiklasta, |
|
Yhteinen julistus Andorran ruhtinaskunnasta, |
|
Yhteinen julistus San Marinon tasavallasta. |
Kroatian tasavallan täysivaltaiset edustajat ovat huomioineet tämän päätösasiakirjan liitteenä olevan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden yksipuolisen julistuksen.
Tehty Brysselissä 29. lokakuuta 2001.
YHTEISET JULISTUKSET
Yhteinen julistus 21 ja 29 artiklasta
Osapuolet ilmoittavat, että 21 ja 29 artiklaa täytäntöönpannessaan ne tarkastelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa Kroatian mahdollisesti kolmansien maiden (ei kuitenkaan EU: n vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden ja muita kuin EU: n jäsenvaltioita olevien naapurimaiden) kanssa neuvottelemien etuuskohtelusopimusten vaikutuksia. Tarkastelu mahdollistaa Kroatian Euroopan yhteisölle antamien myönnytysten tarkistamisen, jos Kroatian tarkoituksena olisi antaa kyseisille maille merkittävästi parempia myönnytyksiä.
Yhteinen julistus 41 artiklasta
1. |
Yhteisö ilmoittaa olevansa valmis tarkastelemaan vakautus- ja assosiaationeuvostossa Kroatian osallistumista alkuperäsääntöjen diagonaaliseen kumulaatioon sen jälkeen, kun taloutta ja kauppaa koskevat ja muut oleelliset edellytykset diagonaalisen kumulaation myöntämiselle on määritetty. |
2. |
Tämän perusteella Kroatia ilmoittaa olevansa valmis aloittamaan neuvottelut mahdollisimman pian taloutta ja kauppaa koskevan yhteistyön aloittamiseksi tarkoituksena perustaa vapaakauppa-alueita erityisesti muiden Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden kanssa. |
Yhteinen julistus 45 artiklasta
Sovitaan, että käsite ’lapset’ määritellään kyseisen vastaanottajamaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
Yhteinen julistus 46 artiklasta
Sovitaan, että käsite ’heidän perheenjäsenensä’ määritellään kyseisen vastaanottajamaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
Yhteinen julistus 58 artiklasta
Osapuolet osoittavat kiinnostuksensa aloittaa mahdollisimman pian keskustelut tulevasta yhteistyöstä lentoliikenteen alalla.
Yhteinen julistus 60 artiklasta
Osapuolet sopivat, että 60 artiklan määräyksiä ei voida tulkita niin, että niillä estettäisiin yleiseen etuun perustuvia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia kiinteän omaisuuden hankintaan, eivätkä ne muutenkaan vaikuta omistusoikeusjärjestelmää koskeviin osapuolten sääntöihin ellei näissä nimenomaisesti muuta määrätä.
Molemmat osapuolet tunnustavat, että Kroatian kansalaiset voivat hankkia kiinteää omaisuutta Euroopan unionin jäsenvaltioista Euroopan unionin jäsenvaltioiden voimassa olevien kansallisten lainsäädäntöjen mukaisesti sovellettua voimassa olevaa yhteisön oikeutta noudattaen siinä myönnettyjen erityisten poikkeusten asettamin rajoituksin.
Yhteinen julistus 71 artiklasta
Osapuolet sopivat, että tätä sopimusta sovellettaessa teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet sisältävät erityisesti tekijänoikeudet ja lähioikeudet, mukaan lukien tietokoneohjelmien tekijänoikeudet, tietokantoihin liittyvät oikeudet, patentit, teolliset mallit, tavara- ja palvelumerkit, integroitujen piirien piirimallit, maantieteelliset merkinnät, mukaan lukien alkuperänimitykset, suojan vilpillistä kilpailua vastaan teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 10 a artiklan mukaisesti sekä taitotietoa koskevien julkistamattomien tietojen suojan.
Yhteinen julistus 120 artiklasta
(a) |
Osapuolet sopivat, että sopimuksen tulkintaa ja käytännön soveltamista varten 120 artiklassa mainituilla erityisen kiireellisillä tapauksilla tarkoitetaan jommankumman osapuolen tekemää merkittävää sopimusrikkomusta. Merkittävänä sopimusrikkomuksena pidetään:
|
(b) |
Osapuolet sopivat, että 120 artiklassa tarkoitetut ”tarvittavat toimenpiteet” ovat kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Jos osapuoli toteuttaa toimenpiteen erityisen kiireellisessä tapauksessa 120 artiklan nojalla, toinen osapuoli voi turvautua riitojenratkaisumenettelyyn. |
PÖYTÄKIRJAA NRO 4 KOSKEVAT JULISTUKSET
Yhteinen julistus Andorran ruhtinaskunnasta
1. |
Kroatia hyväksyy Andorran ruhtinaskunnan alkuperätuotteet, jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän 25—97 ryhmiin, tämän sopimuksen mukaisiksi yhteisön alkuperätuotteiksi. |
2. |
Pöytäkirjaa nro 4 sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittujen tuotteiden alkuperäaseman määrittämiseksi. |
Yhteinen julistus San Marinon tasavallasta
1. |
Kroatia hyväksyy San Marinon alkuperätuotteet tämän sopimuksen mukaisiksi yhteisön alkuperätuotteiksi. |
2. |
Pöytäkirjaa nro 4 sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittujen tuotteiden alkuperäaseman määrittämiseksi. |
YKSIPUOLINEN JULISTUS
YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN JULISTUS
Ottaen huomioon, että Euroopan yhteisö soveltaa poikkeuksellisia kaupan toimenpiteitä EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuviin tai siihen yhteydessä oleviin maihin, myös Kroatiaan, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2000 perusteella, Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ilmoittavat, että:
— |
yhteisön tässä sopimuksessa tarjoamien kauppamyönnytysten lisäksi sovelletaan tämän sopimuksen 30 artiklan mukaisesti niitä yksipuolisia kaupan toimenpiteitä, jotka ovat edullisempia, niin kauan kuin sovelletaan asetusta (EY) N:o 2007/2000, |
— |
kun kyse on erityisesti yhdistetyn nimikkeistön 7 ja 8 ryhmään kuuluvista tuotteista, joiden osalta yhteisessä tullitariffissa säädetään arvotullin ja paljoustullin soveltamisesta, alennus koskee 27 artiklan 1 kohdan määräyksistä poiketen myös paljoustullia. |
28.1.2005 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 26/3 |
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välinen
VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOSOPIMUS
BELGIAN KUNINGASKUNTA,
TANSKAN KUNINGASKUNTA,
SAKSAN LIITTOTASAVALTA,
HELLEENIEN TASAVALTA,
ESPANJAN KUNINGASKUNTA,
RANSKAN TASAVALTA,
IRLANTI,
ITALIAN TASAVALTA,
LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,
ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,
ITÄVALLAN TASAVALTA,
PORTUGALIN TASAVALTA,
SUOMEN TASAVALTA,
RUOTSIN KUNINGASKUNTA,
ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen osapuolet,
jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja
EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ,
jäljempänä ’yhteisö’,
sekä
KROATIAN TASAVALTA, jäljempänä ’Kroatia,
jotka
OTTAVAT HUOMIOON osapuolten vahvat siteet ja yhteiset arvot, niiden halun vahvistaa näitä siteitä ja luoda vastavuoroisuuteen ja yhteisiin etuihin perustuvat tiiviit ja kestävät suhteet, joiden ansiosta Kroatia voi edelleen vahvistaa ja laajentaa suhteita yhteisöön,
KATSOVAT, että tämä sopimus on merkittävä Kaakkois-Euroopan maiden kanssa käynnissä olevalle vakautus- ja assosiaatioprosessille sekä perustettaessa ja lujitettaessa yhteistyöhön perustuvaa vakaata eurooppalaista järjestystä, jossa Euroopan unioni on kantavana voimana; sopimus on merkittävä myös vakaussopimuksen kannalta,
KATSOVAT, että osapuolet ovat sitoutuneet edistämään kaikin keinoin Kroatian ja koko alueen poliittista, taloudellista ja institutionaalista vakauttamista kansalaisyhteiskunnan, demokratian ja instituutioiden kehittämisen, julkishallinnon uudistamisen, kaupallisen ja taloudellisen yhteistyön tehostamisen, myös oikeus- ja sisäasioita koskevan laaja-alaisen yhteistyön sekä kansallisen ja alueellisen turvallisuuden lujittamisen kautta,
KATSOVAT, että tämän sopimuksen perustana on osapuolten sitoutuminen poliittisten ja taloudellisten vapauksien lisäämiseen sekä niiden sitoutuminen ihmisoikeuksien, myös kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien, ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen sekä vapaisiin ja oikeudenmukaisiin vaaleihin ja monipuoluejärjestelmään nojautuvien demokraattisten periaatteiden noudattamiseen,
KATSOVAT, että Kroatia vahvistaa sitoumuksensa kaikkien pakolaisten ja hätäsiirtolaisten paluuoikeuteen ja heidän oikeuksiensa suojaamiseen,
KATSOVAT, että osapuolet ovat sitoutuneet kaikkien Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan, ETYJ:n ja erityisesti Helsingin päätösasiakirjan sekä Madridin ja Wienin kokousten päätösasiakirjojen, uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan ja Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen periaatteiden ja määräysten täysimääräiseen täytäntöönpanoon sekä Daytonin, Pariisin ja Erdutin sopimusten mukaisten velvoitteiden noudattamiseen edistääkseen alueellista vakautta ja alueen maiden välistä yhteistyötä,
KATSOVAT, että osapuolet ovat sitoutuneet vapaan markkinatalouden periaatteisiin, ja yhteisö on valmis edistämään talousuudistuksia Kroatiassa,
KATSOVAT, että osapuolet ovat sitoutuneet vapaakauppaan WTO:n säännöistä johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien mukaisesti,
HALUAVAT aloittaa säännöllisen poliittisen vuoropuhelun niiden yhteisen edun mukaisista kahdenvälisistä ja kansainvälisistä asioista, alueelliset näkökohdat mukaan luettuina, ottaen huomioon Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan,
OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että vakautus- ja assosiaatiosopimus luo uudenlaisen ilmapiirin keskinäisille taloussuhteille ja ennen kaikkea kaupan ja investointien kehitykselle, jotka kaikki ovat olennaisen tärkeitä tekijöitä talouden rakenneuudistuksen ja nykyaikaistamisen kannalta,
PITÄVÄT MIELESSÄÄN, että Kroatia on sitoutunut lähentämään lainsäädäntöään keskeisillä aloilla yhteisön säännöstöön,
OTTAVAT HUOMIOON, että yhteisö haluaa päättäväisesti tukea uudistusten toteuttamista ja jälleenrakentamista ja hyödyntää tätä varten kaikkia käytettävissä olevia yhteistyön sekä teknisen, rahoituksellisen ja taloudellisen avun välineitä kattavan monivuotisen viiteohjelman perusteella,
VAHVISTAVAT, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan kuuluvat tämän sopimuksen määräykset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä osapuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Kroatialle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti; sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti,
PALAUTTAVAT MIELEEN Zagrebin huippukokouksen, jossa vaadittiin vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvien maiden ja Euroopan unionin suhteiden lujittamista edelleen sekä tehostettua alueellista yhteistyötä,
PALAUTTAVAT MIELEEN Euroopan unionin halun liittää Kroatia mahdollisimman tiiviisti Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen valtavirtaan sekä maan aseman mahdollisena EU:n jäsenehdokkaana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että se täyttää kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat arviointiperusteet ja panee onnistuneesti täytäntöön tämän sopimuksen ja erityisesti sen alueellista yhteistyötä koskevat määräykset,
OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
1 artikla
1. Perustetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kroatian välinen assosiaatio.
2. Tämän assosiaation tavoitteena on:
— |
luoda poliittiselle vuoropuhelulle asianmukainen kehys, joka mahdollistaa tiiviiden poliittisten suhteiden kehittämisen osapuolten välille, |
— |
tukea Kroatian pyrkimyksiä kehittää taloudellista ja kansainvälistä yhteistyötään muun muassa lainsäädäntönsä lähentämisellä yhteisön säännöstöön, |
— |
tukea Kroatian pyrkimyksiä saattaa markkinatalouteen siirtyminen päätökseen, edistää sopusointuisia taloussuhteita ja kehittää asteittain yhteisön ja Kroatian välinen vapaakauppa-alue, |
— |
edistää alueellista yhteistyötä kaikilla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. |
I OSASTO
YLEISET PERIAATTEET
2 artikla
Osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja olennaisen osan tätä sopimusta muodostavat ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ilmaistujen ja Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioitus, kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sekä taloudellista yhteistyötä käsitelleen Bonnin ETY-kokouksen päätösasiakirjassa ilmaistut markkinatalouden periaatteet.
3 artikla
Kansainvälinen ja alueellinen rauha ja vakaus sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittäminen ovat keskeisiä tekijöitä vakautus- ja assosiaatioprosessissa, johon viitataan 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyissä neuvoston päätelmissä. Tämä sopimus tehdään ja pannaan täytäntöön 29 päivänä huhtikuuta 1997 tehtyjen Euroopan unionin neuvoston päätelmien ja Kroatian omien ansioiden perusteella.
4 artikla
Kroatia sitoutuu jatkamaan ja edistämään yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita alueen muiden maiden kanssa, mikä tarkoittaa muun muassa asianmukaisia henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen liikkuvuutta koskevia keskinäisiä myönnytyksiä sekä erityisesti pakolaisten paluuta sekä järjestäytyneen rikollisuuden, korruption, rahanpesun, laittoman maahanmuuton ja huumekaupan torjuntaa koskevien yhteisen edun mukaisten hankkeiden kehittämistä. Tällainen sitoumus on keskeinen tekijä osapuolten suhteiden ja yhteistyön kehittämisen kannalta ja lisää siten alueellista vakautta.
5 artikla
1. Assosiaatio pannaan täytäntöön asteittain ja toteutetaan täysimääräisesti viimeistään kuuden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta.
2. Sopimuksen 110 artiklan nojalla perustettu vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen soveltamista ja Kroatian toteuttamia oikeudellisia, hallinnollisia, institutionaalisia ja taloudellisia uudistuksia johdanto-osan ja tässä sopimuksessa vahvistettujen yleisten periaatteiden pohjalta.
6 artikla
Sopimus on täysin asiaa koskevien WTO:n sääntöjen ja erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan ja GATS-sopimuksen V artiklan mukainen.
II OSASTO
POLIITTINEN VUOROPUHELU
7 artikla
Osapuolten poliittinen vuoropuhelu toteutetaan tämän sopimuksen puitteissa. Vuoropuhelu tukee ja lujittaa Euroopan unionin ja Kroatian lähentymistä toisiinsa ja edistää tiiviiden yhteisvastuullisuuteen perustuvien yhteyksien ja uusien yhteistyömuotojen syntymistä osapuolten välille.
Poliittisen vuoropuhelun tarkoituksena on edistää erityisesti:
— |
Kroatian täysimääräistä yhdentymistä demokraattisten valtioiden yhteisöön ja asteittaista lähentymistä Euroopan unioniin, |
— |
osapuolten näkökantojen lähestymistä kansainvälisissä kysymyksissä muun muassa asianmukaisen tietojenvaihdon kautta ja erityisesti kysymyksissä, joilla todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia osapuoliin, |
— |
alueellista yhteistyötä ja hyvien naapuruussuhteiden kehittämistä, |
— |
Euroopan turvallisuutta ja vakautta koskevien yhteisten näkemysten syntymistä, myös niillä aloilla, jotka kuuluvat Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. |
8 artikla
1. Poliittista vuoropuhelua käydään vakautus- ja assosiaationeuvostossa, jolla on yleinen vastuu kaikissa niissä kysymyksissä, jotka osapuolet haluavat saattaa sen käsiteltäviksi.
2. Osapuolten pyynnöstä poliittinen vuoropuhelu voidaan toteuttaa myös seuraavissa muodoissa:
— |
kokoukset, joita järjestetään tarvittaessa Kroatiaa sekä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiota ja komissiota edustavien johtavien virkamiesten välillä, |
— |
osapuolten välisten diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen käyttö, mukaan lukien asianmukaiset yhteydet kolmansissa maissa, Yhdistyneissä Kansakunnissa, ETYJ: ssä, Euroopan neuvostossa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla, |
— |
kaikki muut keinot, joilla voidaan edistää poliittisen vuoropuhelun lujittamista, kehittämistä ja lisäämistä. |
9 artikla
Parlamentaarisella tasolla poliittista vuoropuhelua käydään 116 artiklan nojalla perustetussa parlamentaarisessa vakautus- ja assosiaatiovaliokunnassa.
10 artikla
Poliittista vuoropuhelua voidaan käydä monenvälisellä tasolla ja aluetasolla, jolloin siihen osallistuu myös muita alueen maita.
III OSASTO
ALUEELLINEN YHTEISTYÖ
11 artikla
Osana sitoutumistaan rauhaan ja vakauteen sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittämiseen Kroatia edistää aktiivisesti alueellista yhteistyötä. Myös yhteisö tukee teknisen avun ohjelmiensa avulla hankkeita, joilla on alueellinen tai rajat ylittävä ulottuvuus.
Aikoessaan lisätä yhteistyötään jäljempänä 12—14 artiklassa mainittujen maiden kanssa Kroatian on ilmoitettava asiasta yhteisölle ja sen jäsenvaltioille ja neuvoteltava niiden kanssa X osaston määräysten mukaisesti.
12 artikla
Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatiosopimuksenallekirjoittaneiden maiden kanssa
Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Kroatia on aloitettava neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen jo allekirjoittaneen yhden tai useamman maan kanssa tehdäkseen alueellista yhteistyötä koskevat kahdenväliset yleissopimukset, joiden tavoitteena on laajentaa asianomaisten maiden välistä yhteistyötä.
Näiden yleissopimusten keskeiset osat ovat seuraavat:
— |
poliittinen vuoropuhelu, |
— |
osapuolten välisen vapaakauppa-alueen perustaminen asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti, |
— |
työntekijöiden liikkuvuutta, sijoittautumista, palvelujen tarjoamista, maksuliikennettä ja pääomien liikkuvuutta koskevat vastavuoroiset myönnytykset, joiden taso vastaa tässä sopimuksessa vahvistettua tasoa, |
— |
määräykset yhteistyöstä muilla aloilla ja erityisesti oikeus- ja sisäasioissa riippumatta siitä, kuuluvatko ne tämän sopimuksen soveltamisalaan. |
Yleissopimuksissa annetaan tarpeen mukaan määräyksiä tarvittavien institutionaalisten mekanismien luomisesta.
Yleissopimukset on tehtävä kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. Kroatian halukkuutta kyseisten yleissopimusten tekemiseen pidetään edellytyksenä sen ja Euroopan unionin suhteiden jatkokehittämiselle.
13 artikla
Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatioprosessiinkuuluvien maiden kanssa
Kroatian on tehtävä alueellista yhteistyötä muiden maiden kanssa, joita vakautus- ja assosiaatioprosessi koskee, joillakin tai kaikilla tämän sopimuksen kattamilla aloilla ja erityisesti yhteistä etua koskevissa asioissa. Tällaisen yhteistyön olisi oltava sopusoinnussa tämän sopimuksen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa.
14 artikla
Yhteistyö EU:n ehdokasmaiden kanssa
Kroatia voi lisätä yhteistyötään ja tehdä alueellista yhteistyötä koskevan yleissopimuksen minkä tahansa EU:n ehdokasmaan kanssa kaikilla tämän sopimuksen piiriin kuuluvilla yhteistyöaloilla. Tällaisen yleissopimuksen tavoitteena olisi oltava Kroatian ja kyseisen maan kahdenvälisten suhteiden asteittainen yhdenmukaistaminen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä kyseisen maan suhteiden vastaavien osien kanssa.
IV OSASTO
TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS
15 artikla
1. Yhteisö ja Kroatia perustavat tämän sopimuksen, vuoden 1994 GATT-sopimuksen ja WTO:n määräysten mukaisesti asteittain vapaakauppa-alueen enintään kuuden vuoden pituisen, tämän sopimuksen voimaantulosta alkavan ajanjakson kuluessa. Tässä yhteydessä ne ottavat huomioon jäljempänä vahvistetut erityisvaatimukset.
2. Tavarat luokitellaan osapuolten välisessä kaupassa yhdistetyn tavaranimikkeistön mukaisesti.
3. Perustulli, josta tässä sopimuksessa vahvistetut peräkkäiset tullinalennukset lasketaan, on kunkin tuotteen osalta joko se, jota tosiasiassa yleisesti sovelletaan tämän sopimuksen allekirjoittamista edeltävänä päivänä, tai WTO: ssa vuoden 2002 osalta sidottu tulli, sen mukaan, kumpi näistä on alempi.
4. Jos tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ryhdytään yleisesti soveltamaan mitä tahansa tullinalennusta ja erityisesti WTO: ssa käydyistä tariffineuvotteluista johtuvia alennuksia, nämä alennetut tullit korvaavat 3 kohdassa tarkoitetut perustullit siitä päivästä, josta alkaen kyseisiä alennuksia sovelletaan.
5. Yhteisö ja Kroatia ilmoittavat toisilleen perustullinsa.
I LUKU
TEOLLISUUSTUOTTEET
16 artikla
1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhdistetyn nimikkeistön 25—97 ryhmässä lueteltuihin yhteisöstä ja Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin, lukuun ottamatta maataloutta koskevan sopimuksen (GATT 1994) liitteessä 1 olevan 1 kohdan ii alakohdassa lueteltuja tuotteita.
2. Sopimuksen 17 ja 18 artiklan määräyksiä ei 22 ja 23 artiklan mukaisesti sovelleta tekstiilituotteisiin eikä yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmään kuuluviin terästuotteisiin.
3. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppa osapuolten välillä tapahtuu mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti.
17 artikla
1. Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin yhteisössä sovellettavat tuontitullit poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan.
2. Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin yhteisössä sovellettavat tuonnin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan tämän sopimuksen voimaantulopäivänä.
18 artikla
1. Muihin kuin liitteissä I ja II lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavat tuontitullit poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan.
2. Liitteessä I lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä jokainen tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 jokainen tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
3. Liitteessä II lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain ja ne poistetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä jokainen tulli alennetaan 70 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 jokainen tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 jokainen tulli alennetaan 40 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 jokainen tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 jokainen tulli alennetaan 15 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2007 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
4. Yhteisöstä peräisin oleviin tavaroihin Kroatiassa sovellettavat tuonnin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan.
19 artikla
Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki tuontitulleja vaikutuksiltaan vastaavat maksut keskinäisestä kaupastaan.
20 artikla
1. Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki vientitullit ja vaikutuksiltaan vastaavat maksut.
2. Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan keskinäiset viennin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet.
21 artikla
Kroatia ilmoittaa olevansa valmis alentamaan yhteisön kanssa käymässään kaupassa sovellettuja tulleja 18 artiklassa määrättyä nopeammin, jos sen yleinen taloudellinen tilanne ja asianomaisen toimialan tilanne tämän sallivat.
Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa suosituksia tätä varten.
22 artikla
Pöytäkirjassa nro 1 määrätään siinä tarkoitettuihin tekstiilituotteisiin sovellettavista järjestelyistä.
23 artikla
Pöytäkirjassa nro 2 määrätään siinä tarkoitetun yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmään kuuluviin terästuotteisiin sovellettavista järjestelyistä.
II LUKU
MAATALOUS JA KALASTUS
24 artikla
Määritelmä
1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhteisöstä ja Kroatiasta peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden kauppaan.
2. ’Maatalous- ja kalastustuotteilla’ tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön 1—24 ryhmään kuuluvia tuotteita ja maataloutta koskevan sopimuksen (GATT 1994) liitteessä 1 olevan 1 kohdan ii alakohdassa lueteltuja tuotteita.
3. Tämä määritelmä sisältää 3 ryhmään, nimikkeisiin 1604 ja 1605 sekä alanimikkeisiin 0511 91, 2301 20 ja ex 1902 20 (”täytetyt makaronivalmisteet, joissa on enemmän kuin 20 painoprosenttia kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia”) kuuluvat kalat ja kalastustuotteet.
25 artikla
Pöytäkirjassa nro 3 määrätään siinä lueteltuihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavista kauppajärjestelyistä.
26 artikla
1. Yhteisö poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kaikki Kroatiasta peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin sovellettavat määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet.
2. Kroatia poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kaikki Euroopan yhteisöstä peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin sovellettavat määrälliset rajoitukset tai vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet.
27 artikla
Maataloustuotteet
1. Yhteisö poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä tuontitullit ja vaikutuksiltaan vastaavat maksut, joita sovelletaan Kroatiasta peräisin oleviin maataloustuotteisiin, lukuun ottamatta yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 0102, 0201, 0202 ja 2204 kuuluvia tuotteita.
Kun kyse on yhdistetyn nimikkeistön 7 ja 8 ryhmään kuuluvista tuotteista, joista yhteisessä tullitariffissa ilmoitetaan arvotulli ja paljoustulli, tullien poistaminen koskee ainoastaan arvotulliosuutta.
2. Yhteisö vahvistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä liitteessä III määriteltyjen, Kroatiasta peräisin olevien ”baby beef” -naudanlihatuotteiden tuontitulliksi 20 prosenttia Euroopan yhteisöjen yhteisessä tullitariffissa ilmoitetusta arvotullista ja 20 prosenttia siinä ilmoitetusta paljoustullista teuraspainona ilmaistun 9 400 tonnin vuotuisen tariffikiintiön rajoissa.
3. |
|
4. Viineihin ja muihin väkeviin alkoholijuomiin sovellettavat kauppajärjestelyt vahvistetaan viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskevassa lisäpöytäkirjassa.
28 artikla
Kalastustuotteet
1. Tämän sopimuksen tullessa voimaan yhteisö poistaa kokonaan Kroatiasta peräisin oleviin muihin kuin liitteessä V a lueteltuihin kaloihin ja kalastustuotteisiin sovellettavat tullit. Liitteessä V a lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan kyseisen liitteen määräyksiä.
2. Tämän sopimuksen tullessa voimaan Kroatia poistaa kaikki Euroopan yhteisöstä peräisin oleviin muihin kuin liitteessä V b lueteltuihin kaloihin ja kalastustuotteisiin sovellettavat, vaikutuksiltaan tulleja vastaavat maksut ja poistaa kokonaan kyseisten tuotteiden tullit. Liitteessä V b lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan kyseisen liitteen määräyksiä.
29 artikla
Osapuolten välisen maatalous- ja kalastustuotteiden kaupan määrän, tuotteiden poikkeuksellinen arkuuden, yhteisön yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan säännöt, Kroatian maatalouspolitiikan säännöt, maatalouden ja kalastuksen merkityksen Kroatian taloudessa ja WTO: ssa käytävien monenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutukset huomioon ottaen yhteisö ja Kroatia tarkastelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2006 tuotekohtaisesti, järjestelmällisesti ja vastavuoroisesti mahdollisuuksia myöntää toisilleen lisää myönnytyksiä maatalous- ja kalastustuotteiden kaupan vapauttamisen jatkamiseksi.
30 artikla
Tämän luvun määräykset eivät millään tavoin estä kumpaakaan osapuolta soveltamasta yksipuolisesti tätä edullisempia toimenpiteitä.
31 artikla
Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 38 artiklassa määrätään, jos toisen osapuolen alueelta peräisin olevien tuotteiden tuonti, johon sovelletaan 25, 27 ja 28 artiklan mukaisesti myönnettyjä myönnytyksiä, aiheuttaa maatalous- ja kalastustuotteiden markkinoiden erityisen herkkyyden vuoksi vakavia häiriöitä toisen osapuolen markkinoilla tai sen sisäisen sääntelyjärjestelmän toiminnalle, osapuolet aloittavat välittömästi neuvottelut asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi. Tätä ratkaisua odotettaessa asianomainen osapuoli voi toteuttaa tarpeellisina pitämiään toimenpiteitä.
III LUKU
YHTEISET MÄÄRÄYKSET
32 artikla
Tämän luvun määräyksiä sovelletaan kaikkien tuotteiden kauppaan osapuolten välillä, ellei tässä luvussa tai pöytäkirjoissa nro 1, 2 ja 3 toisin määrätä.
33 artikla
Vallitsevan tilan säilyttäminen
1. Yhteisön ja Kroatian välisessä kaupassa ei tämän sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen oteta käyttöön uusia tuonti- tai vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja eikä jo käytössä olevia koroteta.
2. Yhteisön ja Kroatian välisessä kaupassa ei tämän sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen oteta käyttöön uusia tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä eikä jo käytössä olevista tehdä entistä rajoittavampia.
3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan määräykset eivät millään tavoin rajoita Kroatian ja yhteisön maatalouspolitiikan harjoittamista eivätkä toimenpiteiden toteuttamista tämän politiikan osana, sikäli kuin tämä ei vaikuta liitteissä III, IV a, IV b, IV c, IV d, IV f, V a ja V b esitettyyn tuontijärjestelmään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan mukaisesti myönnettyjen myönnytysten soveltamista.
34 artikla
Verosyrjinnän kieltäminen
1. Osapuolet pidättyvät kaikista sisäistä verotusta koskevista toimenpiteistä tai käytännöistä, jotka suoraan tai välillisesti saattavat osapuolen tuotteet ja vastaavat toisen osapuolen alueelta peräisin olevat tuotteet keskenään eriarvoiseen asemaan, ja poistavat tällaiset toimenpiteet tai käytännöt, jos sellaisia nykyisin sovelletaan.
2. Toisen osapuolen alueelle vietyjen tuotteiden sisäisten välillisten verojen palautuksen määrä ei saa olla suurempi kuin niistä kannettujen välillisten verojen määrä.
35 artikla
Tuontitullien poistamista koskevia määräyksiä sovelletaan myös fiskaalisiin tulleihin.
36 artikla
Tulliliitot, vapaakauppa-alueet ja raja-aluejärjestelyt
1. Tämä sopimus ei ole este tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajakauppajärjestelyjen ylläpitämiselle tai perustamiselle, sikäli kuin ne eivät muuta tässä sopimuksessa määrättyjä kauppajärjestelyjä.
2. Tämä sopimus ei edellä 18 artiklassa yksilöityjen siirtymäkausien aikana vaikuta sellaisten tavaroiden liikkuvuutta koskevien erityisten etuuskohtelujärjestelyjen täytäntöönpanoon, joista joko määrätään yhden tai useamman jäsenvaltion ja Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan aiemmin tekemissä, Kroatian vastuulle siirtyneissä rajasopimuksissa tai jotka ovat seurausta Kroatian III osaston määräysten mukaisesti alueellisen kaupan edistämiseksi tekemistä kahdenvälisistä sopimuksista.
3. Osapuolet neuvottelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista ja pyydettäessä muista osapuolten kolmansiin maihin soveltamaan kauppapolitiikkaan liittyvistä tärkeistä kysymyksistä. Erityisesti tapauksissa, joissa jokin kolmas maa liittyy yhteisöön, näitä neuvotteluja järjestetään sen varmistamiseksi, että tässä sopimuksessa ilmaistut yhteisön ja Kroatian yhteiset edut otetaan huomioon.
37 artikla
Polkumyynti
1. Jos osapuoli toteaa, että sen ja toisen osapuolen välisessä kaupassa harjoitetaan GATT 1994 -sopimuksen VI artiklassa tarkoitettua polkumyyntiä, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän polkumyynnin torjumiseksi GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen ja oman sisäisen lainsäädäntönsä mukaisesti.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvostolle on ilmoitettava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista polkumyyntitapauksista heti, kun tuovan osapuolen viranomaiset ovat panneet vireille tutkimuksen. Jos GATT 1994 -sopimuksen VI artiklassa tarkoitettua polkumyyntiä ei ole lopetettu tai jos muuta hyväksyttävää ratkaisua ei ole löydetty 30 päivän kuluessa asian saattamisesta vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.
38 artikla
Yleinen suojalauseke
1. Jos tietyn toisen osapuolen tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelle lisääntyy niin paljon ja sellaisissa olosuhteissa, että tuonti aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa:
— |
vakavaa vahinkoa samankaltaisen tai suoraan kilpailevan tuotteen kotimaisille tuottajille tuovan osapuolen alueella, tai |
— |
vakavia häiriöitä jollakin talouden osa-alueella tai vaikeuksia, jotka saattavat heikentää merkittävästi taloudellista tilannetta jollakin tuovan osapuolen alueella, |
tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tässä artiklassa vahvistettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.
2. Yhteisö ja Kroatia soveltavat ainoastaan tämän sopimuksen määräysten mukaisia suojatoimenpiteitä keskinäisissä suhteissaan. Nämä toimenpiteet eivät saa olla ankarampia kuin on tarpeen aiheutuneen ongelman korjaamiseksi, ja niiden on tavallisesti muodostuttava tämän sopimuksen mukaisesti kyseisen tuotteen tulliin kohdistettavien lisäalennusten lykkäämisestä tai tuotteen tullin korottamisesta. Näihin toimenpiteisiin on liitettävä selkeät määräykset niiden asteittaisesta poistamisesta tietyn ennalta määrätyn ajan kuluessa. Toimenpiteiden kesto ei saa ylittää yhtä vuotta. Erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan toteuttaa toimenpiteitä, jotka kestävät kokonaisuudessaan enintään kolme vuotta. Tuotteeseen, jonka tuonnissa on aiemmin sovellettu suojatoimenpiteitä, ei saa kohdistaa suojatoimenpiteitä vähintään kolmeen vuoteen aiemman toimenpiteen voimassaolon päättymisestä.
3. Tässä artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen siinä määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista tai mahdollisimman pian tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohdan b alakohtaa, yhteisön tai Kroatian on toimitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle kaikki tarvittavat tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi.
4. Edellisten kohtien täytäntöön panemiseksi sovelletaan seuraavia määräyksiä:
a) |
Tässä artiklassa tarkoitetusta tilanteesta aiheutuvat ongelmat on saatettava vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäviksi, joka asiaa tarkasteltuaan voi tehdä niiden ratkaisemiseksi tarvittavat päätökset. Jos vakautus- ja assosiaationeuvosto tai vievä osapuoli ei ole tehnyt ongelman ratkaisevaa päätöstä tai mitään muuta tyydyttävää ratkaisua ei ole saavutettu 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ongelman korjaamiseksi tämän artiklan määräysten mukaisesti. Suojatoimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle. |
b) |
Kun välitöntä toimintaa edellyttävien poikkeuksellisten ja kriittisten olosuhteiden vuoksi ennakkoon tapahtuva tietojen antaminen tai tarkastelu ei ole mahdollista, asianomainen osapuoli voi tässä artiklassa yksilöidyissä tilanteissa soveltaa viipymättä varotoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä tilanteen korjaamiseksi, ja sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle osapuolelle. |
5. Suojatoimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvostolle, jossa niistä neuvotellaan säännöllisesti aikataulun laatimiseksi niiden poistamiselle heti, kun olosuhteet sen sallivat.
6. Jos yhteisö tai Kroatia soveltaa sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka ovat omiaan aiheuttamaan tässä artiklassa tarkoitettuja ongelmia, hallinnollista menettelyä, jonka tarkoituksena on saada nopeasti tietoja kaupankäynnin kehityksestä, sen on ilmoitettava tästä toiselle osapuolelle.
39 artikla
Riittämätöntä tarjontaa koskeva lauseke
1. Jos tämän osaston määräysten noudattamisesta seuraa
a) |
elintarvikkeiden tai muiden vievälle osapuolelle välttämättömien tuotteiden vakava puute, tai |
b) |
sellaisen tuotteen jälleenvienti kolmanteen maahan, johon vievä osapuoli soveltaa viennin määrällisiä rajoituksia, vientitulleja tai vaikutuksiltaan vastaavia toimenpiteitä tai maksuja, ja jos edellä esitetyt tilanteet aiheuttavat tai saattavat aiheuttaa merkittäviä vaikeuksia vievälle osapuolelle, |
kyseinen osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tässä artiklassa vahvistettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti.
2. Toimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle. Näitä toimenpiteitä ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään samojen edellytysten vallitessa, tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, ja ne on poistettava, kun niiden ylläpitämisen edellytykset eivät enää täyty.
3. Ennen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamista tai mahdollisimman pian tapauksissa, joihin sovelletaan tämän artiklan 4 kohtaa, yhteisön tai Kroatian on toimitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle kaikki tarvittavat tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi. Osapuolet voivat vakautus- ja assosiaationeuvostossa sopia mistä tahansa tarvittavista keinoista ongelmien ratkaisemiseksi. Jos sopimukseen ei päästä 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, vievä osapuoli voi soveltaa tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä asianomaisen tuotteen vientiin.
4. Kun välitöntä toimintaa edellyttävien poikkeuksellisten ja kriittisten olosuhteiden vuoksi ennakkoon tapahtuva tietojen antaminen tai tarkastelu ei ole mahdollista, yhteisö tai Kroatia voi soveltaa viipymättä varotoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä tilanteen korjaamiseksi, ja sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle osapuolelle.
5. Tämän artiklan mukaisesti käyttöön otettavista toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvostolle, jossa niistä neuvotellaan säännöllisesti tarkoituksena erityisesti aikataulun laatiminen niiden poistamiselle heti, kun olosuhteet sen sallivat.
40 artikla
Valtion monopolit
Kroatian on mukautettava asteittain kaikki valtion kaupalliset monopolit varmistaakseen, että neljännen vuoden loppuun mennessä tämän sopimuksen voimaantulosta tavaroiden hankinnan ja kaupan pitämisen edellytyksissä ei enää esiinny syrjintää jäsenvaltioiden ja Kroatian kansalaisten välillä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä on ilmoitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle.
41 artikla
Pöytäkirjassa nro 4 vahvistetaan alkuperäsäännöt tässä sopimuksessa määrätyn tullietuuskohtelun soveltamista varten.
42 artikla
Sallitut rajoitukset
Tämä sopimus ei estä sellaisten tuontia, vientiä tai tavaroiden kauttakuljetusta koskevien kieltojen tai rajoitusten soveltamista, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden vuoksi, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, tai kultaa ja hopeaa koskevien sääntöjen perusteella. Kyseiset kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa johtaa mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen osapuolten välillä.
43 artikla
Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä vähentääkseen petosten mahdollisuutta tämän sopimuksen kauppamääräysten soveltamisen yhteydessä.
Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 31, 38 ja 89 artiklassa sekä pöytäkirjassa nro 4 määrätään, jos osapuoli katsoo, että petoksesta on riittävästi näyttöä esimerkiksi siten, että osapuolten välinen kauppa on kasvanut merkittävästi ja ylittää taloudellisia edellytyksiä kuten tavanomaista tuotanto- ja vientikapasiteettia vastaavan tason, tai jos se katsoo, että toinen osapuoli laiminlyö alkuperäselvitysten tarkastamisen edellyttämän hallinnollisen yhteistyön, osapuolet aloittavat viipymättä neuvottelut asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi. Tätä ratkaisua odotettaessa asianomainen osapuoli voi toteuttaa tarpeellisina pitämiään toimenpiteitä. Toimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle.
44 artikla
Tämän sopimuksen soveltaminen ei rajoita yhteisön lainsäädännön soveltamista Kanariansaariin.
V OSASTO
TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS, SIJOITTAUTUMINEN,PALVELUJEN TARJOAMINEN JA PÄÄOMANLIIKKEET
I LUKU
TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS
45 artikla
1. Jollei yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu:
— |
kansalaisuudeltaan kroatialaisia työntekijöitä, jotka laillisesti työskentelevät jonkin jäsenvaltion alueella, ei saa heidän kansalaisuutensa perusteella syrjiä työehtojen, palkkauksen tai irtisanomisen osalta kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin verrattuna, |
— |
laillisesti jossakin jäsenvaltiossa työskentelevän työntekijän aviopuolisolla ja lapsilla, jotka asuvat siellä laillisesti, on pääsy tämän jäsenvaltion työmarkkinoille mainitun työntekijän työluvan voimassaolon ajan; poikkeuksen muodostavat kausityöntekijät ja 46 artiklassa tarkoitettujen kahdenvälisten sopimusten perusteella saapuneet työntekijät, jollei mainituissa sopimuksissa toisin määrätä. |
2. Kroatian on myönnettävä 1 kohdassa tarkoitettu kohtelu alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä näiden aviopuolisoille ja lapsille, jotka asuvat sen alueella laillisesti, jollei Kroatiassa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu.
46 artikla
1. Jäsenvaltioiden työmarkkinatilanne huomioon ottaen ja jollei jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja voimassa olevista työntekijöiden liikkuvuutta koskevista säännöistä muuta johdu:
— |
jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten mukaisesti kroatialaisille työntekijöille myöntämät työnsaantimahdollisuudet olisi säilytettävä, ja niitä olisi mahdollisuuksien mukaan parannettava, |
— |
muut jäsenvaltiot tutkivat mahdollisuuksia vastaavien sopimusten tekemiseen. |
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee muita mahdollisia parannuksia, mukaan lukien mahdollisuudet päästä ammattikoulutukseen, jäsenvaltioissa voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja yhteisön työmarkkinatilanteen.
47 artikla
1. Jäsenvaltioiden alueella laillisesti työskenteleviin Kroatian kansalaisiin ja heidän maassa laillisesti oleskeleviin perheenjäseniinsä sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän yhteensovittamista varten vahvistetaan säännöt. Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätöksellä, joka ei saa vaikuttaa kahdenvälisistä sopimuksista syntyviin oikeuksiin tai velvollisuuksiin, jos kyseisissä sopimuksissa määrätään edullisemmasta kohtelusta, vahvistetaan tätä varten seuraavat määräykset:
— |
kyseisten työntekijöiden kaikki eri jäsenvaltioissa täyttyneet vakuutus-, työskentely- tai asumiskaudet lasketaan yhteen vanhuuden, työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen perusteella maksettavia eläkkeitä tai elinkorkoja varten sekä kyseisten työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä terveydenhoitoa varten, |
— |
vanhuuden tai kuolemantapauksen taikka työtapaturman, ammattitaudin tai niistä johtuvan työkyvyttömyyden perusteella maksettavat eläkkeet tai elinkorot ovat tuloharkintaisia etuuksia lukuun ottamatta vapaasti siirrettävissä velallisjäsenvaltion tai -valtioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin, |
— |
asianomaiset työntekijät saavat perhelisiä edellä yksilöidyille perheenjäsenilleen. |
2. Kroatia myöntää 1 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa täsmennetyn kohtelun kaltaisen kohtelun alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä heidän siellä laillisesti asuville perheenjäsenilleen.
II LUKU
SIJOITTAUTUMINEN
48 artikla
Tätä sopimusta sovellettaessa tarkoitetaan:
a) |
’yhteisön yhtiöllä’ tai ’Kroatian yhtiöllä’ yhtiötä, joka on jäsenvaltion tai Kroatian lainsäädännön mukaisesti perustettu ja jolla on sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka yhteisön tai Kroatian alueella. Jos jäsenvaltion tai Kroatian lainsäädännön mukaisesti perustetulla yhtiöllä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka yhteisön tai Kroatian alueella, yhtiötä pidetään yhteisön tai Kroatian yhtiönä, jos sen toiminta liittyy tosiasiallisesti ja jatkuvasti jonkin jäsenvaltion tai Kroatian talouteen, |
b) |
yhtiön ’tytäryhtiöllä’ ensin mainitun yhtiön tosiasiallisessa määräysvallassa olevaa yhtiötä, |
c) |
yhtiön ’sivuliikkeellä’ toimipaikkaa, jolla ei ole oikeushenkilön asemaa, mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, esimerkiksi emoyhtiön laajentuessa perustettu toimipaikka, jolla on oma johto ja aineelliset edellytykset käydä liikeneuvotteluja kolmansien osapuolten kanssa siten, että näiden kolmansien osapuolten ei tarvitse ottaa yhteyttä emoyhtiöön, vaikka ne ovatkin tietoisia tarvittaessa syntyvästä oikeussuhteesta emoyhtiöön, jonka pääkonttori on ulkomailla, vaan ne voivat harjoittaa liiketoimintaa tämän haarakonttorin muodostavan toimipaikan kanssa, |
d) |
’sijoittautumisella’:
|
e) |
’toiminnalla’ taloudellisen toiminnan harjoittamista, |
f) |
’taloudellisella toiminnalla’ periaatteessa teollista, kaupallista ja ammatillista toimintaa sekä pienyrittäjyyttä, |
g) |
’yhteisön kansalaisella’ ja ’Kroatian kansalaisella’ luonnollista henkilöä, joka on jonkin jäsenvaltion tai Kroatian kansalainen, |
h) |
tämän luvun ja III luvun määräyksiä sovelletaan kansainvälisessä meriliikenteessä, mukaan lukien intermodaalikuljetukset, joihin sisältyy meriosuus, myös niihin jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisiin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kroatian ulkopuolelle, sekä meriliikenneyhtiöihin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kroatian ulkopuolelle ja jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai vastaavasti Kroatian kansalaisten määräysvallassa, jos niille kuuluvat alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Kroatiassa niiden lainsäädännön mukaisesti,
|
49 artikla
1. Kroatia helpottaa alueellaan yhteisön yritysten ja kansalaisten harjoittamien liiketoimien aloittamista. Tätä tarkoitusta varten se takaa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen:
i) |
yhteisön yhtiöille sijoittautumisen osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin sen omille yhtiöilleen tai kolmansien maiden yhtiöille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi näistä on edullisempi, ja |
ii) |
yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden, jotka ovat jo sijoittautuneet Kroatiaan, toiminnan osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin Kroatian omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai kolmansien maiden yhtiöiden Kroatiaan sijoittautuneille tytäryhtiöille ja sivuliikkeille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi on edullisempi. |
2. Osapuolet eivät anna mitään uusia säännöksiä tai toteuta mitään uusia toimenpiteitä, joilla olisi syrjivä vaikutus yhteisön tai Kroatian yhtiöiden sijoittautumiseen niiden alueelle tai yhtiöiden sijoittauduttua niiden toimintaan niiden omiin yhtiöihin verrattuna.
3. Tämän sopimuksen voimaan tullessa yhteisö ja sen jäsenvaltiot myöntävät:
i) |
Kroatian yhtiöille sijoittautuessa kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen tai kolmansien maiden yhtiöille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi on edullisempi, |
ii) |
jäsenvaltioiden alueelle sijoittautuneiden Kroatian yhtiöiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden toiminnan osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai jäsenvaltioiden alueelle sijoittautuneiden kolmansien maiden yhtiöiden tytäryhtiöille ja sivuliikkeille, sen mukaan kumpi on edullisempi. |
4. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta yksityiskohtaiset säännöt edellä annettujen määräysten ulottamisesta koskemaan molempien osapuolten kansalaisten oikeutta ryhtyä taloudelliseen toimintaan itsenäisinä ammatinharjoittajina.
5. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa määrätään:
a) |
yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä ja sivuliikkeillä on tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen oikeus käyttää ja vuokrata kiinteää omaisuutta Kroatiassa, |
b) |
yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä on Kroatian yhtiöinä myös oikeus hankkia ja omistaa kiinteää omaisuutta sekä julkishyödykkeiden/yhteishyödykkeiden, ei kuitenkaan luonnonvarojen, metsän eikä maa- ja metsätalousmaan, osalta samat oikeudet kuin Kroatian yhtiöillä, jos nämä oikeudet ovat tarpeen harjoitettaessa sitä taloudellista toimintaa, jonka vuoksi sijoittautuminen on tapahtunut. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta yksityiskohtaiset säännöt tämän kohdan mukaisten oikeuksien ulottamisesta koskemaan poissuljettuja aloja. |
c) |
vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta mahdollisuutta ulottaa b alakohdan mukaiset oikeudet, poissuljetut alat mukaan luettuina, koskemaan yhteisön yhtiöiden sivuliikkeitä. |
50 artikla
1. Jollei 49 artiklan määräyksistä muuta johdu ja lukuun ottamatta liitteessä VI esitettyjä rahoituspalveluja, kumpikin osapuoli voi säännellä yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumista ja toimintaa alueellaan, jos tämä sääntely ei johda toisen osapuolen yhtiöiden ja kansalaisten syrjintään verrattuna osapuolen omiin yhtiöihin ja kansalaisiin.
2. Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa muutoin määrätään, tämä sopimus ei rahoituspalvelujen osalta estä osapuolia toteuttamasta vakautta ja luotettavuutta turvaavia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla suojellaan sijoittajia, tallettajia, vakuutuksenottajia tai henkilöitä, joiden omaisuudenhoidosta vastaa rahoituspalvelujen tarjoaja, tai toimenpiteitä, joilla varmistetaan rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja vakaus. Osapuolet eivät saa käyttää näitä toimenpiteitä keinona sopimuksen mukaisten velvoitteidensa välttämiseen.
3. Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita siten, että osapuoli olisi velvoitettu paljastamaan yksittäisten asiakkaiden liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja tai julkisten elinten hallussa olevia luottamuksellisia tai yksityisiä tietoja.
51 artikla
1. Tämän luvun määräyksiä ei sovelleta lento-, sisävesi- ja merikabotaasiliikenteeseen.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa sijoittautumis- ja toimintaedellytysten parantamiseen tähtääviä suosituksia 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.
52 artikla
1. Mitä 49 ja 50 artiklassa määrätään, ei estä osapuolta soveltamasta erityisiä sääntöjä sellaisten toisen osapuolen yhtiöiden sivuliikkeiden sijoittautumiseen ja toimintaan sen alueella, joita ei ole perustettu ensiksi mainitun osapuolen alueella, jos nämä erityiset säännöt ovat perusteltuja sen vuoksi, että näissä sivuliikkeissä on oikeudellisia tai teknisiä eroja verrattuna ensiksi mainitun osapuolen alueella perustettujen yhtiöiden sivuliikkeisiin; rahoituspalveluihin erityisiä sääntöjä voidaan soveltaa vakauden ja luotettavuuden turvaamiseen liittyvistä syistä.
2. Kohtelun ero ei saa olla suurempi kuin mikä on ehdottomasti tarpeen tällaisten oikeudellisten tai teknisten erojen vuoksi tai rahoituspalvelujen osalta toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamiseksi.
53 artikla
Helpottaakseen yhteisön kansalaisten ja Kroatian kansalaisten pääsyä säänneltyihin ammatteihin sekä helpottaakseen näiden ammattien harjoittamista Kroatiassa ja yhteisössä assosiaationeuvosto tarkastelee, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen tutkintotodistusten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tätä varten.
54 artikla
1. Kroatian tai vastaavasti yhteisön alueelle sijoittautuneella yhteisön yhtiöllä tai Kroatian yhtiöllä on sijoittautumismaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti oikeus Kroatian tai yhteisön alueella työllistää tai antaa tytäryhtiöidensä tai sivuliikkeidensä työllistää yhteisön jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisia, jos nämä henkilöt ovat tämän artiklan 2 kohdassa määriteltyjä keskeisissä tehtävissä toimivia henkilöitä ja ovat yksinomaan näiden yhtiöiden, tytäryhtiöiden tai sivuliikkeiden palveluksessa. Näiden työntekijöiden oleskelu- ja työlupa on voimassa ainoastaan asianomaisen työsuhteen ajan.
2. Edellä mainittujen yhtiöiden, jäljempänä ’organisaatiot’, keskeisissä tehtävissä toimivia henkilöitä ovat seuraaviin ryhmiin kuuluvat, tämän kohdan c alakohdassa määritellyt ’sisäisen siirron saaneet työntekijät’, jos organisaatio on oikeushenkilö ja jos asianomaiset henkilöt ovat olleet sen palveluksessa tai sen osakkaita (muita kuin pääosakkaita) vähintään mainittua siirtoa välittömästi edeltävän vuoden ajan:
a) |
organisaatiossa johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti vastaavat yksikön johtamisesta ja joita valvoo tai neuvoo pääasiassa yrityksen johtokunta tai osakkeenomistajat taikka näitä vastaavat tahot ja joiden toimenkuvaan kuuluu muun muassa:
|
b) |
organisaatiossa työskentelevät henkilöt, joilla on yksikön toiminnalle, tutkimusvälineistön käytölle, teknologialle tai johtamiselle välttämätöntä erityisosaamista. Tällaisen osaamisen arvioinnissa voidaan ottaa huomioon yksikölle ominaisen osaamisen lisäksi erityistä teknistä tietämystä vaativaan työhön tai ammattiin liittyvän pätevyyden korkea taso, mukaan lukien luvanvaraisten ammattien harjoittajiin kuuluminen, |
c) |
’sisäisen siirron saanut työntekijä’ on luonnollinen henkilö, joka työskentelee organisaatiossa osapuolen alueella ja joka siirretään väliaikaisesti taloudellista toimintaa harjoitettaessa toisen osapuolen alueelle; organisaation päätoimipaikan on oltava osapuolen alueella ja siirron on tapahduttava kyseisen organisaation yksikköön (sivuliike, tytäryhtiö), joka tosiasiallisesti harjoittaa vastaavaa taloudellista toimintaa toisen osapuolen alueella. |
3. Kroatian kansalaisten pääsy yhteisön alueelle ja väliaikainen oleskelu siellä ja yhteisön kansalaisten pääsy Kroatian alueelle ja väliaikainen oleskelu siellä sallitaan, jos nämä yhtiöiden edustajat ovat 2 kohdan a alakohdassa määriteltyjä johtavassa asemassa olevia henkilöitä, jotka ovat vastuussa Kroatian yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta johonkin yhteisön jäsenvaltioon tai yhteisön yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta Kroatiaan, kun:
— |
kyseiset edustajat eivät harjoita suoraa myyntiä tai tarjoa palveluja, ja |
— |
yhtiön päätoimipaikka on yhteisön tai Kroatian ulkopuolella, eikä sillä ole muita edustajia, toimistoja, sivuliikkeitä tai tytäryhtiöitä yhteisön kyseisessä jäsenvaltiossa tai Kroatiassa. |
55 artikla
Ensimmäisten kolmen vuoden aikana tämän sopimuksen voimaantulosta Kroatia voi toteuttaa tämän luvun määräyksistä poikkeavia toimenpiteitä yhteisön yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumisen osalta, jos tietyllä tuotannonalalla:
— |
on tapahtumassa rakenneuudistus tai ilmenee vakavia vaikeuksia, erityisesti jos näistä aiheutuu vakavia yhteiskunnallisia ongelmia Kroatiassa, tai |
— |
Kroatian yhtiöt tai kansalaiset menettävät koko markkinaosuutensa tai huomattavan osan siitä jollakin Kroatian toimi- tai tuotannonalalla, tai |
— |
alan kehitys on Kroatiassa vasta alkamassa. |
Tällaisiin toimenpiteisiin liittyy seuraavaa:
i) |
niitä on lakattava soveltamasta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta, |
ii) |
niiden on oltava kohtuullisia ja tarpeen tilanteen korjaamiseksi, ja |
iii) |
ne eivät saa johtaa Kroatiassa tietyn toimenpiteen toteuttamishetkellä jo toimivien yhteisön yhtiöiden tai kansalaisten syrjintään verrattuna Kroatian omiin yhtiöihin tai kansalaisiin. |
Suunnitellessaan ja soveltaessaan tällaisia toimenpiteitä Kroatian on mahdollisuuksien mukaan myönnettävä yhteisön yhtiöille ja kansalaisille etuuskohtelu ja joka tapauksessa vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin kolmansien maiden yhtiöille tai kansalaisille myönnetty kohtelu. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista Kroatian on kuultava asiasta vakautus- ja assosiaationeuvostoa, ja se voi soveltaa toimenpiteitä aikaisintaan yhden kuukauden kuluttua siitä, kun se on ilmoittanut suunnittelemansa konkreettiset toimenpiteet vakautus- ja assosiaationeuvostolle, paitsi jos välittömiä toimenpiteitä vaativa korvaamaton vahinko on uhkaamassa, jolloin Kroatian on kuultava vakautus- ja assosiaationeuvostoa heti, kun se on ottanut toimenpiteet käyttöön.
Kun kolme vuotta on kulunut tämän sopimuksen voimaantulosta, Kroatia voi ottaa käyttöön tai pitää voimassa tällaisia toimenpiteitä vain vakautus- ja assosiaationeuvoston luvalla ja sen määräämin ehdoin.
III LUKU
PALVELUJEN TARJOAMINEN
56 artikla
1. Osapuolet sitoutuvat seuraavien määräysten mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet salliakseen asteittain palvelut, joita tarjoavat sellaiset yhteisön tai Kroatian yhtiöt tai kansalaiset, jotka ovat sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle kuin palveluiden vastaanottaja.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vapauttamisen yhteydessä osapuolet sallivat sellaisten luonnollisten henkilöiden tilapäisen liikkuvuuden, jotka tarjoavat palveluja tai jotka ovat palvelujen tarjoajan palveluksessa 54 artiklassa määritellyissä keskeisissä tehtävissä, mukaan lukien luonnolliset henkilöt, jotka edustavat yhteisön tai Kroatian yhtiöitä tai kansalaisia ja jotka haluavat saapua tilapäisesti maahan neuvotellakseen palvelujen myymisestä tai tehdäkseen palvelujen myyntiä koskevia sopimuksia palvelujen tarjoajan puolesta, edellyttäen, että nämä edustajat eivät harjoita suoraa myyntiä suurelle yleisölle eivätkä itse henkilökohtaisesti tarjoa palveluja.
3. Assosiaationeuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet 1 kohdan määräysten asteittaiseksi täytäntöönpanemiseksi neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta. Huomiota kiinnitetään osapuolten edistymiseen lainsäädäntönsä lähentämisessä.
57 artikla
1. Osapuolet eivät toteuta mitään sellaisia toimenpiteitä tai toimia, joiden vuoksi sellaisten yhteisön tai Kroatian kansalaisten tai yhtiöiden, jotka ovat sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle kuin palveluiden vastaanottaja, palvelujen tarjoamisen edellytykset muuttuvat merkittävästi rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen voimaantulopäivää edeltävänä päivänä.
2. Jos osapuoli katsoo, että toisen osapuolen tämän sopimuksen voimaan tultua toteuttamilla toimenpiteillä aiheutetaan tilanne, joka on merkittävästi rajoittavampi palvelujen tarjonnan osalta kuin tämän sopimuksen voimaantulopäivän tilanne, kyseinen ensin mainittu osapuoli voi esittää toiselle osapuolelle neuvottelujen aloittamista asiasta.
58 artikla
Kuljetuspalvelujen tarjoamiseen yhteisön ja Kroatian välillä sovelletaan seuraavia määräyksiä:
1. |
Sisämaaliikenteen osalta osapuolten välistä suhdetta säännellään pöytäkirjassa nro 6 erityisesti rajoittamattoman maanteiden kauttakulkuliikenteen varmistamiseksi Kroatiassa ja yhteisössä, syrjimättömyyden periaatteen tosiasialliseksi soveltamiseksi ja Kroatian liikennealan lainsäädännön asteittaiseksi yhdenmukaistamiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. |
2. |
Kansainvälisen meriliikenteen osalta osapuolet sitoutuvat noudattamaan tosiasiallisesti periaatetta kaupallisin edellytyksin tapahtuvasta vapaasta pääsystä markkinoille ja liikenteeseen.
|
3. |
Soveltaessaan 2 kohdan periaatteita osapuolet:
|
4. |
Jotta voitaisiin varmistaa osapuolten välisten kuljetusten yhteensovitettu kehitys ja asteittainen vapauttaminen niiden molempien kaupallisten tarpeiden mukaisesti, osapuolet neuvottelevat tämän sopimuksen tultua voimaan erityisen sopimuksen, jossa sovitaan vastavuoroista markkinoillepääsyä koskevista edellytyksistä lentoliikenteen alalla. |
5. |
Ennen 4 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemistä osapuolet eivät toteuta mitään toimenpiteitä eivätkä ryhdy mihinkään toimiin, jotka ovat rajoittavampia tai syrjivämpiä kuin ennen tämän sopimuksen voimaantuloa käytössä olleet toimenpiteet tai toimet. |
6. |
Kroatia mukauttaa siirtymäkauden aikana asteittain lainsäädäntönsä, mukaan lukien hallinnolliset, tekniset ja muut säännöt, yhteisössä sovellettavaan lento- ja sisämaaliikennettä koskevaan lainsäädäntöön siinä määrin kuin se on tarpeen edistettäessä vapauttamista ja osapuolten vastavuoroista pääsyä markkinoille ja helpotettaessa matkustajien ja tavaroiden liikkuvuutta. |
7. |
Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee tämän luvun tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun yleisen edistymisen huomioon ottaen keinoja, joilla voidaan luoda tarvittavat edellytykset palvelujen vapaan tarjonnan parantamiseksi lento- ja sisämaaliikenteessä. |
IV LUKU
JUOKSEVAT MAKSUT JA PÄÄOMANLIIKKEET
59 artikla
Osapuolet sitoutuvat Kansainvälisen valuuttarahaston perustamissopimuksen VIII artiklan mukaisesti hyväksymään kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa suoritettavat vaihtotaseeseen liittyvät maksut ja siirrot yhteisön ja Kroatian välillä.
60 artikla
1. Osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksutaseen pääoma- ja rahoitustasetta koskevien suoritusten osalta pääomien vapaan liikkuvuuden sellaisiin yhtiöihin kohdistuvissa suorissa sijoituksissa, jotka on perustettu vastaanottajamaan lainsäädännön mukaisesti, ja sijoituksissa, jotka on tehty V osaston II luvun määräysten mukaisesti, sekä näiden sijoitusten ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamisen ja kotiuttamisen.
2. Osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksutaseen pääoma- ja rahoitustasetta koskevien suoritusten osalta pääomien vapaan liikkuvuuden, kun kyse on luotoista, jotka liittyvät liiketoimiin tai palveluihin, joissa jommankumman osapuolen alueella asuva on osallisena, sekä rahoituslainoista ja -luotoista, joiden kesto on pidempi kuin yksi vuosi.
Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen Kroatia antaa olemassa olevia menettelyjään täysimääräisesti ja tarkoituksenmukaisesti käyttäen Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille luvan hankkia kiinteistöjä Kroatiasta, ei kuitenkaan liitteessä VII lueteltujen alojen ja asioiden osalta. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisten neljän vuoden kuluessa Kroatia mukauttaa lainsäädäntönsä asteittaisesti sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset saavat kiinteistöjä Kroatiasta hankkiessaan saman kohtelun kuin Kroatian kansalaiset. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisen neljännen vuoden päättyessä vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee yksityiskohtaisia sääntöjä kyseisten oikeuksien ulottamiseksi koskemaan liitteessä VII lueteltuja aloja ja siinä lueteltuja asioita.
Lisäksi osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisestä neljännestä vuodesta alkaen pääomien vapaan liikkuvuuden portfoliosijoitusten sekä kestoltaan vuotta lyhyempien rahoituslainojen ja -luottojen yhteydessä.
3. Osapuolet eivät ota käyttöön yhteisön ja Kroatian asukkaiden välisiin pääomanliikkeisiin ja juokseviin maksuihin liittyviä uusia rajoituksia, eivätkä tiukenna olemassa olevia määräyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
4. Jos pääomien liikkuvuus poikkeuksellisissa olosuhteissa yhteisön ja Kroatian välillä aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia vaikeuksia valuuttakurssipolitiikan tai rahapolitiikan toteuttamiselle yhteisössä tai Kroatiassa, yhteisö ja Kroatia voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä yhteisön ja Kroatian välisen pääomaliikenteen osalta enintään kuuden kuukauden aikana, jos mainitut toimenpiteet ovat ehdottomasti tarpeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 59 ja tämän artiklan määräyksiä.
5. Edellä olevilla määräyksillä ei rajoiteta osapuolten elinkeinonharjoittajien oikeuksia hyötyä edullisemmasta kohtelusta, josta osapuolia koskevissa voimassa olevissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa saatetaan määrätä.
6. Osapuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen pääomien liikkuvuutta yhteisön ja Kroatian välillä tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi.
61 artikla
1. Osapuolet toteuttavat tämän sopimuksen voimaantulopäivää seuraavien neljän vuoden aikana toimenpiteitä, joilla luodaan tarvittavat edellytykset pääomien vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen asteittaisen soveltamisen jatkamiselle.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittää tämän sopimuksen voimaantulopäivää seuraavan neljännen vuoden loppuun mennessä yksityiskohtaiset säännöt pääomanliikkeitä koskevien yhteisön sääntöjen täysimääräiseksi soveltamiseksi.
V LUKU
YLEISET MÄÄRÄYKSET
62 artikla
1. Tämän osaston määräyksiä sovelletaan, jollei yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden tai kansanterveyden perusteella käyttöön otetuista rajoituksista muuta johdu.
2. Niitä ei sovelleta toimintaan, joka jommankumman osapuolen alueella liittyy edes tilapäisesti julkisen vallan käyttöön.
63 artikla
Tämän osaston määräyksiä sovellettaessa mitkään tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja oleskelua, työskentelyä, työehtoja ja sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista koskevia lakejaan ja asetuksiaan, jos niitä ei sovelleta tavalla, joka mitätöisi osapuolelle tämän sopimuksen tietyn määräyksen perusteella kuuluvat edut tai heikentäisi niitä. Tämä määräys ei rajoita 62 artiklan määräysten soveltamista.
64 artikla
Tämän osaston määräyksiä sovelletaan myös Kroatian yhtiöiden tai kansalaisten ja yhteisön yhtiöiden tai kansalaisten yhteiseen määräysvaltaan kuuluviin ja niiden yhdessä kokonaan omistamiin yhtiöihin.
65 artikla
1. Tämän osaston määräysten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuuksiin, joita osapuolet antavat tai aikovat antaa tulevaisuudessa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten tai muiden verojärjestelyjen perusteella.
2. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin osapuolia hyväksymästä tai panemasta täytäntöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää verojen välttäminen tai kiertäminen kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten ja muiden verojärjestelyjen määräysten tai kansallisen verolainsäädännön säännösten mukaisesti.
3. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin jäsenvaltioita tai Kroatiaa erottelemasta verolainsäädäntönsä asiaa koskevia määräyksiä soveltaessaan toisistaan verovelvollisia, jotka ovat keskenään eri tilanteessa erityisesti asuinpaikkansa suhteen.
66 artikla
1. Osapuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan välttämään rajoittavien toimenpiteiden, myös tuontia rajoittavien toimenpiteiden, käyttöönottoa maksutasesyistä. Osapuolen, joka ottaa käyttöön tällaisia toimenpiteitä, on mahdollisimman pian esitettävä toiselle osapuolelle aikataulu niiden poistamiseksi.
2. Jos yhdellä tai useammalla jäsenvaltiolla tai Kroatialla on maksutaseeseen liittyviä vakavia vaikeuksia tai tällaiset vaikeudet uhkaavat niitä välittömästi, yhteisö tai Kroatia, tapauksen mukaan, voi ottaa WTO-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti käyttöön määräaikaisia rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tuontia rajoittavat toimenpiteet, jotka eivät saa olla laajempia kuin on ehdottomasti tarpeen maksutasetilanteen korjaamiseksi. Tällöin yhteisön tai Kroatian on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle osapuolelle.
3. Rajoittavia toimenpiteitä ei saa soveltaa sijoituksiin liittyviin siirtoihin eikä etenkään sijoitettujen tai uudelleen sijoitettujen varojen eikä niistä saatujen tulojen kotiuttamiseen.
67 artikla
Tämän osaston määräyksiä mukautetaan asteittain ottaen erityisesti huomioon palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimuksen) V artiklan vaatimukset.
68 artikla
Tämän sopimuksen määräykset eivät estä kumpaakaan osapuolta soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen estettäessä sellaisten toimenpiteiden kiertäminen tämän sopimuksen määräyksillä, jotka koskevat kolmannen maan pääsyä kyseisen osapuolen markkinoille.
VI OSASTO
LAKIEN LÄHENTÄMINEN, LAINVALVONTA JA KILPAILUSÄÄNNÖT
69 artikla
1. Osapuolet tunnustavat, että on tärkeätä lähentää Kroatian voimassa olevaa lainsäädäntöä yhteisön lainsäädäntöön. Kroatia pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että sen voimassa olevat lait ja tuleva lainsäädäntö saatetaan asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön säännöstön kanssa.
2. Lainsäädännön lähentäminen alkaa sopimuksen allekirjoituspäivästä ja tämän sopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun ajanjakson loppuun mennessä se ulotetaan asteittain koskemaan kaikkia tässä sopimuksessa tarkoitettuja yhteisön säännöstön osia. Alkuvaiheessa siinä keskitytään yhteisön sisämarkkinasäännöstön perusosiin sekä muihin kauppaan liittyviin aloihin Euroopan yhteisöjen komission ja Kroatian keskenään sopiman ohjelman perusteella. Kroatia määrittelee lisäksi yhteistyössä Euroopan yhteisöjen komission kanssa yksityiskohtaiset säännöt lainsäädännön lähentämisen täytäntöönpanon ja toteutettavien lainvalvontatoimien seurantaa varten.
70 artikla
Kilpailusäännöt ja muut taloutta koskevat määräykset
1. Seuraavat toimenpiteet ovat yhteensopimattomia tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa siltä osin kuin ne voivat vaikuttaa yhteisön ja Kroatian väliseen kauppaan:
i) |
yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten väliset yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen, |
ii) |
yhden tai useamman yrityksen toimesta tapahtuva määräävän markkina-aseman väärinkäyttö yhteisön tai Kroatian koko alueella tai merkittävällä osalla sitä, |
iii) |
valtiontuet, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita. |
2. Tämän artiklan vastaisia käytäntöjä arvioidaan yhteisössä sovellettavien kilpailusääntöjen, erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81, 82, 86 ja 87 artiklan, soveltamisesta johtuvien arviointiperusteiden sekä yhteisön toimielinten käyttöön ottamien tulkintavälineiden perusteella.
3. Osapuolet varmistavat, että tämän artiklan 1 kohdan i ja ii alakohdan täysimääräiseen soveltamiseen tarvittavat toimivaltuudet annetaan toiminnaltaan riippumattomalle julkiselle elimelle yksityisten ja julkisten sekä sellaisten yritysten osalta, joille on myönnetty erityisiä oikeuksia.
4. Kroatia perustaa vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta toiminnaltaan riippumattoman viranomaisen, jolla on tämän artiklan 1 kohdan iii alakohdan täysimääräisen soveltamiseen tarvittavat toimivaltuudet. Kyseisellä viranomaisella on oltava muun muassa toimivaltuudet hyväksyä valtiontukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukiavustuksia tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti sekä määrätä sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki takaisinmaksettavaksi.
5. Kumpikin osapuoli varmistaa avoimuuden valtiontukien alalla muun muassa antamalla vuosittain toiselle osapuolelle kertomuksen tai vastaavan, jossa noudatetaan valtiontukia koskevan yhteisön katsauksen menetelmiä ja esitystapaa. Osapuoli antaa toisen osapuolen pyynnöstä tietoja yksittäisistä valtiontukitapauksista.
6. Kroatia toteuttaa ennen 4 kohdassa tarkoitetun viranomaisen perustamista käyttöön otettujen tukijärjestelmien kattavan määrityksen ja lähentää kyseiset tukijärjestelmät 2 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden mukaisesti viimeistään neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.
7. |
|
8. Kun kyse on edellä IV osaston II luvussa tarkoitetuista tuotteista:
— |
1 kohdan iii alakohdan määräyksiä ei sovelleta, |
— |
1 kohdan i alakohdan vastaisia käytäntöjä arvioidaan yhteisön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan ja niiden perusteella annettujen yhteisön erityissäädösten nojalla vahvistamien arviointiperusteiden mukaisesti. |
9. Jos toinen osapuolista katsoo, että tietty käytäntö on yhteensopimaton tämän artiklan 1 kohdan kanssa, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet neuvoteltuaan asiasta vakautus- ja assosiaationeuvostossa tai 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on pyytänyt näitä neuvotteluja.
Tämän artiklan määräykset eivät estä kumpaakaan osapuolta toteuttamasta GATT 1994 -sopimuksen ja tukia ja tasoitustoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen tai asiaa koskevan sisäisen lainsäädännön asianomaisten artiklojen mukaisia polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä, eivätkä ne millään tavoin vaikuta tällaisten toimenpiteiden toteuttamiseen.
71 artikla
Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet
1. Osapuolet vahvistavat tämän artiklan ja liitteen VIII määräysten mukaisesti pitävänsä tärkeänä teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien riittävää ja tehokasta suojaa sekä niiden noudattamisen varmistamista.
2. Kroatia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta sen teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien suoja on yhteisössä vallitsevaa tasoa vastaavalla tasolla ja sillä on käytössään tehokkaat keinot näiden oikeuksien noudattamisen varmistamiseksi.
3. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi päättää Kroatian velvoittamisesta liittymään kyseistä alaa koskeviin erityisiin monenvälisiin yleissopimuksiin.
4. Jos teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien alalla ilmenee kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttavia ongelmia, ne saatetaan kumman tahansa osapuolen pyynnöstä viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäviksi molempia osapuolia tyydyttävien ratkaisujen löytämiseksi.
72 artikla
Julkiset hankinnat
1. Osapuolet katsovat, että olisi suotavaa mahdollistaa pääsy julkisten hankintojen markkinoille vastavuoroisesti ja ketään syrjimättä, erityisesti WTO:n yhteydessä.
2. Kroatian yhtiöt, riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet yhteisöön, voivat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhteisössä yhteisön hankintasäännösten mukaisesti ja yhtä edullisin ehdoin kuin yhteisön yhtiöt.
Edellä olevia määräyksiä sovelletaan myös yleishyödyllisten palvelujen alalla tehtäviin hankintasopimuksiin heti, kun Kroatia on antanut säädökset, joilla otetaan käyttöön alaa koskevat yhteisön säännöt. Yhteisö tutkii määräajoin, onko Kroatia ottanut tällaiset säädökset tosiasiallisesti käyttöön.
Yhteisön yhtiöt, jotka eivät ole sijoittautuneet Kroatiaan, voivat viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Kroatiassa julkisia hankintoja koskevan lain mukaisesti ja yhtä edullisin ehdoin kuin Kroatian yhtiöt. Yhteisön yhtiöt, jotka ovat sijoittautuneet Kroatiaan V osaston II luvun määräysten mukaisesti, voivat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhtä edullisin ehdoin kuin Kroatian yhtiöt.
Vakautus- ja assosiaationeuvosto tutkii määräajoin, voisiko Kroatia myöntää kaikille yhteisön yhtiöille mahdollisuuden osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Kroatiassa.
3. Julkisten hankintasopimusten toteuttamiseen liittyvään sijoittautumiseen, toimintaan ja palvelujen tarjoamiseen yhteisön ja Kroatian välillä sekä työskentelyyn ja työntekijöiden liikkuvuuteen tässä yhteydessä sovelletaan 45—68 artiklan määräyksiä.
73 artikla
Standardointi, metrologia, akkreditointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi
1. Kroatia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet saattaakseen lainsäädäntönsä asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön teknisten määräysten ja standardointia, metrologiaa, akkreditointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien eurooppalaisten menettelyjen kanssa.
2. Tätä tarkoitusta varten osapuolet ryhtyvät varhaisessa vaiheessa:
— |
edistämään yhteisön teknisten määräysten ja eurooppalaisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöä, |
— |
tekemään tarvittaessa eurooppalaista vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia pöytäkirjoja, |
— |
edistämään laadunvarmistuksen infrastruktuurin eli standardoinnin, metrologian, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kehittämistä, |
— |
edistämään osallistumista eurooppalaisten erityisjärjestöjen (CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET jne.) toimintaan. |
74 artikla
Kuluttajansuoja
Osapuolet tekevät yhteistyötä saattaakseen Kroatian kuluttajansuojan yhteisön vaatimuksia vastaavaksi. Tehokas kuluttajansuoja, jota tarvitaan markkinatalouden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, edellyttää tarvittavien hallinnollisten perusrakenteiden kehittämistä markkinoiden valvontaa ja alan lainsäädännön noudattamisen valvontaa varten.
Tässä tarkoituksessa ja yhteiset etunsa huomioon ottaen osapuolet ottavat tehtäväkseen seuraavien seikkojen edistämisen ja varmistamisen:
— |
lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja Kroatian kuluttajansuojan saattaminen vastaamaan yhteisössä voimassa olevaa kuluttajansuojaa, |
— |
aktiivinen kuluttajansuojapolitiikka, johon kuuluu tiedotuksen lisääminen ja riippumattomien järjestöjen kehittäminen, |
— |
kuluttajien tehokas oikeusturva kulutushyödykkeiden laadun parantamiseksi ja asianmukaisten turvallisuusstandardien ylläpitämiseksi. |
VII OSASTO
OIKEUS- JA SISÄASIAT
JOHDANTO
75 artikla
Osapuolet kiinnittävät oikeus- ja sisäasioiden alan yhteistyössä erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen lujittamiseen ja instituutioiden vahvistamiseen kaikilla tasoilla sekä hallinnossa yleensä että erityisesti lainvalvonnan ja oikeuslaitoksen piirissä.
Oikeusasioiden yhteistyössä keskitytään erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, sen tehokkuuden parantamiseen ja lakimiesammattien koulutukseen.
YHTEISTYÖ HENKILÖIDEN LIIKKUVUUDEN ALALLA
76 artikla
Viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset
1. Osapuolet tekevät yhteistyötä viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksissä ja luovat kehyksen näiden alojen yhteistyötä varten myös aluetasolla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja aloja koskeva yhteistyö perustuu osapuolten keskinäisiin neuvotteluihin ja tiiviiseen koordinointiin, ja siihen olisi kuuluttava seuraavissa asioissa annettava tekninen ja hallinnollinen apu:
— |
lainsäädäntöä ja käytäntöjä koskeva tietojenvaihto, |
— |
lainsäädäntöehdotusten laatiminen, |
— |
instituutioiden toiminnan tehostaminen, |
— |
henkilöstön koulutus, |
— |
matkustusasiakirjojen luotettavuuden turvaaminen ja väärien asiakirjojen tunnistaminen. |
3. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraavaan:
— |
turvapaikkaoikeuden alalla sellaisen kansallisen lainsäädännön kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, joka täyttää vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn New Yorkin pöytäkirjan vaatimukset ja varmistaa siten palauttamiskieltoa koskevan periaatteen noudattamisen, |
— |
laillisen maahanmuuton alalla maahanpääsyä koskeviin sääntöihin ja maahanmuuttajien oikeuksiin ja asemaan. Maahanmuuton osalta osapuolet sopivat myöntävänsä oikeudenmukaisen kohtelun alueellaan laillisesti asuville toisten maiden kansalaisille ja harjoittavansa kotouttamispolitiikkaa, jonka tavoitteena on turvata maahanmuuttajille samanveroiset oikeudet ja velvollisuudet kuin niiden omilla kansalaisilla on. |
Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa suosituksia uusien asiakokonaisuuksien sisällyttämiseksi tämän artiklan mukaiseen yhteistyöhön.
77 artikla
Laittoman maahanmuuton estäminen ja valvonta; takaisinotto
1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä laittoman maahanmuuton estämiseksi ja valvomiseksi. Tätä varten:
— |
Kroatia suostuu ottamaan takaisin jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa jäsenvaltioiden sitä pyytäessä ja ilman lisämuodollisuuksia, ja |
— |
kukin Euroopan unionin jäsenvaltio suostuu ottamaan takaisin Kroatian alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa Kroatian sitä pyytäessä ja ilman lisämuodollisuuksia. |
Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Kroatia myöntävät kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyystodistukset ja tarjoavat heille näihin tarkoituksiin tarvittavat hallinnolliset palvelut.
2. Osapuolet sopivat tekevänsä pyynnöstä Kroatian ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen, jolla säännellään takaisinottoon liittyviä Kroatian ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden erityisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä.
3. Odotettaessa 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemistä yhteisön kanssa Kroatia on Euroopan unionin jäsenvaltioiden pyynnöstä valmis tekemään yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joilla säännellään takaisinottoon liittyviä Kroatian ja asianomaisen jäsenvaltion erityisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä.
4. Vakautus- ja assosiaationeuvosto selvittää, mitä muita toimenpiteitä osapuolet voivat yhdessä toteuttaa estääkseen ja valvoakseen laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppa mukaan lukien.
YHTEISTYÖ RAHANPESUN JA LAITTOMIEN HUUMAUSAINEIDEN TORJUMISEKSI
78 artikla
Rahanpesu
1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden on kaikin keinoin ja yhteistyössä toimien pyrittävä estämään rahoitusjärjestelmiensä käyttö rikollisesta toiminnasta yleensä ja erityisesti huumausainerikoksista koituvan rahallisen hyödyn pesuun.
2. Tämän alan yhteistyöhön voi kuulua hallinnollinen ja tekninen apu, jonka tarkoituksena on edistää säännösten täytäntöönpanoa ja varmistaa sellaisten rahanpesun torjuntaa koskevien asianmukaisten normien ja toimintatapojen tehokas soveltaminen, jotka vastaavat yhteisön ja tämän alan kansainvälisten toimielinten hyväksymiä normeja ja toimintatapoja.
79 artikla
Laittomia huumausaineita koskeva yhteistyö
1. Osapuolet tekevät toimivaltansa rajoissa yhteistyötä varmistaakseen, että niiden huumausaineita koskeva lähestymistapa on tasapainoinen ja yhtenäistetty. Alan politiikalla ja toimilla pyritään vähentämään laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää ja varmistamaan huumausaineiden kemiallisten esiasteiden tehokkaampi valvonta.
2. Osapuolet sopivat näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyömenetelmistä. Toteutettavat toimet perustuvat yhdessä sovittuihin, EU:n huumausainestrategiaa noudatteleviin periaatteisiin.
Osapuolten yhteistyöhön kuuluu tekninen ja hallinnollinen apu erityisesti seuraavilla aloilla:
— |
kansallisten lainsäädäntöehdotusten ja politiikkojen laatiminen, |
— |
toimielinten ja tiedotuskeskusten perustaminen, |
— |
henkilöstön koulutus, |
— |
huumausaineisiin liittyvä tutkimus, ja |
— |
huumausaineiden laittomassa valmistuksessa käytettyjen kemiallisten esiasteiden väärinkäytön estäminen. |
Osapuolet voivat sopia sisällyttävänsä yhteistyöhön myös muita aloja.
YHTEISTYÖ RIKOSASIOISSA
80 artikla
Rikosten ja muiden laittomien toimien estäminen
1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä muun muassa seuraavien rikollisten ja laittomien toimien torjumiseksi ja estämiseksi, riippumatta siitä, kuuluvatko ne järjestäytyneeseen rikollisuuteen:
— |
ihmiskauppa, |
— |
laiton taloudellinen toiminta, erityisesti korruptio, rahan väärentäminen ja laittomat liiketoimet, jotka liittyvät esimerkiksi teollisuusjätteisiin tai radioaktiivisiin aineisiin, ja liiketoimet, jotka liittyvät laittomiin tuotteisiin tai tuoteväärennöksiin, |
— |
huumeiden ja psykotrooppisten aineiden laiton kauppa, |
— |
salakuljetus, |
— |
laiton asekauppa, ja |
— |
terrorismi. |
Yhteistyö edellä mainituissa asioissa edellyttää osapuolten välisiä neuvotteluja ja tiivistä koordinointia.
2. Teknistä ja hallinnollista apua voidaan tällä alalla antaa muun muassa seuraavissa asioissa:
— |
rikosoikeuden alaa koskevien kansallisten lainsäädäntöehdotusten laatiminen, |
— |
rikosten torjumisesta ja ehkäisemisestä vastuussa olevien elinten toiminnan tehostaminen, |
— |
henkilöstön kouluttaminen ja tutkintamenetelmien kehittäminen, |
— |
rikoksia ehkäisevien toimien kehittäminen. |
VIII OSASTO
YHTEISTYÖPOLITIIKAT
81 artikla
1. Yhteisö ja Kroatia aloittavat tiiviin yhteistyön, jonka tarkoituksena on edistää Kroatian kehitys- ja kasvumahdollisuuksia. Yhteistyöllä vahvistetaan olemassa olevia taloussuhteita mahdollisimman laajalla pohjalla molempien osapuolten etujen mukaisesti.
2. Politiikat ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään Kroatian taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä. Näiden politiikkojen yhteydessä olisi varmistettava, että myös ympäristöasiat otetaan alusta alkaen täysimääräisesti huomioon ja että ne vastaavat sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen vaatimuksia.
3. Yhteistyöpolitiikat liitetään osaksi alueellista yhteistyökehystä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimenpiteisiin, joilla voidaan kannustaa Kroatian ja sen naapurimaiden, myös yhteisön jäsenvaltioiden, yhteistyötä ja siten edistää alueen vakautta. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi määritellä, mitkä jäljempänä kuvatuista yhteistyöpolitiikoista tai niiden osana toteutettavista toimista ovat ensisijaisia.
82 artikla
Talouspolitiikka
1. Yhteisö ja Kroatia helpottavat talousuudistusta yhteistyöllä, jonka tarkoituksena on lisätä tietämystä niiden talouksien perusteista ja talouspolitiikan toteuttamisesta markkinataloudessa.
2. Tätä varten yhteisö ja Kroatia toimivat yhteistyössä:
— |
vaihtaakseen tietoja talouskehityksestä ja -näkymistä sekä kehittämisstrategioista, |
— |
tarkastellakseen yhdessä yhteisen edun mukaisia talouskysymyksiä, talouspolitiikan ja sen toteuttamiseksi tarvittavien keinojen suunnittelu mukaan lukien, |
— |
edistääkseen laajempaa yhteistyötä nopeuttaakseen taitotiedon leviämistä ja uusien teknologioiden käyttöä. |
3. Yhteisö voi Kroatian viranomaisten pyynnöstä tukea Kroatian pyrkimyksiä lähentää politiikkojaan asteittain talous- ja rahaliiton mukaiseksi. Tämän alan yhteistyöhön kuuluu talous- ja rahaliiton ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän periaatteita ja toimintaa koskeva epävirallinen tietojenvaihto.
83 artikla
Tilastoalan yhteistyö
1. Tilastoalan yhteistyön tavoitteena on kehittää tehokas ja kestävä tilastointijärjestelmä, jonka avulla voidaan tuottaa oikeaan aikaan luotettavia, objektiivisia ja tarkkoja tilastotietoja, joita tarvitaan Kroatian siirtymäprosessin ja uudistusten suunnittelussa ja seurannassa. Sen ansiosta Kroatian tilastokeskus pystyy paremmin tyydyttämään sekä julkishallinnon että yksityisen yritystoiminnan piiriin kuuluvien asiakkaidensa tarpeet. Tilastointijärjestelmän on oltava YK:n tilastointia koskevien perusperiaatteiden ja eurooppalaisen tilastointilainsäädännön mukainen, ja sitä on kehitettävä vastaamaan tilastointia koskevan yhteisön säännöstön vaatimuksia.
2. Tätä varten osapuolet tekevät yhteistyötä erityisesti:
— |
edistääkseen tarkoituksenmukaiseen toimielinjärjestelmään perustuvan tehokkaan tilastotoimen kehittämistä Kroatiassa, |
— |
jatkaakseen yhdenmukaistamista kansainvälisiin ja eurooppalaisiin standardeihin ja luokitteluihin, jotta kansallinen tilastojärjestelmä voi ottaa käyttöön tilastoalaa koskevan yhteisön säännöstön, |
— |
antaakseen yksityisen ja julkisen sektorin talouden alan toimijoille ja tutkimusyhteisölle niiden tarvitsemat sosiaalis-taloudelliset tiedot, |
— |
antaakseen talousuudistuksen jatkamisessa ja seurannassa tarvittavat tiedot, |
— |
varmistaakseen yksityishenkilöitä koskevien tietojen luottamuksellisuuden, |
— |
lisäämään asteittain tietojenkeruuta sekä tietojen toimittamista eurooppalaiseen tilastojärjestelmään. |
3. Kyseisen alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti menetelmiä koskeva tietojenvaihto, taitotiedon välitys ja koulutus.
84 artikla
Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut
1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan luoda ja kehittää asianmukaiset puitteet Kroatian pankki-, vakuutus- ja rahoituspalvelujen alan edistämiselle.
Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin seikkoihin:
— |
eurooppalaisten standardien mukaisen yhteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto, |
— |
pankki- ja vakuutusalan ja muun rahoitusalan vahvistaminen ja rakenneuudistus, |
— |
pankkipalvelujen ja muiden rahoituspalvelujen valvonnan ja sääntelyn parantaminen, |
— |
erityisesti lainsäädäntöehdotuksia koskeva tietojenvaihto, |
— |
käännösten ja termisanastojen laatiminen. |
2. Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan kehittää Kroatiaan tehokas tilintarkastusjärjestelmä, joka on yhteisön yhdenmukaistettujen menetelmien ja menettelyjen mukainen.
Yhteistyössä keskitytään seuraaviin seikkoihin:
— |
Kroatian valtiontalouden tarkastusvirastolle annettava tekninen apu, |
— |
sisäisen tarkastuksen yksikköjen perustaminen julkisiin laitoksiin, |
— |
tilintarkastusjärjestelmiä koskeva tietojenvaihto, |
— |
tilintarkastusasiakirjojen standardointi, |
— |
koulutus ja neuvonta. |
85 artikla
Sijoitusten edistäminen ja suoja
1. Osapuolten yhteistyön tavoitteena on luoda suotuisat edellytykset sekä kotimaisille että ulkomaisille yksityisille sijoituksille.
2. Yhteistyön erityistavoitteet ovat seuraavat:
— |
Kroatian osalta sellaisen oikeudellisen kehyksen parantaminen, joka suosii ja suojaa investointeja, |
— |
sijoitusten edistämistä ja suojaa koskevien kahdenvälisten sopimusten tekeminen tarvittaessa jäsenvaltioiden ja Kroatian välillä, |
— |
sijoitusten suojan parantaminen. |
86 artikla
Yhteistyö teollisuuden alalla
1. Yhteistyön tarkoituksena on edistää Kroatian teollisuuden ja yksittäisten tuotannonalojen nykyaikaistamista ja rakenneuudistusta sekä molempien osapuolten talouden alan toimijoiden välistä teollisuusyhteistyötä pitäen tässä yhteydessä erityisenä tavoitteena yksityisen sektorin vahvistamista siten, että samalla varmistetaan ympäristön suojelu.
2. Teollisuusyhteistyötä koskevissa aloitteissa otetaan huomioon molempien osapuolten määrittämät painopistealueet. Niissä huomioidaan teollisuuden kehitykseen liittyvät alueelliset näkökohdat ja edistetään tarvittaessa rajat ylittäviä kumppanuussuhteita. Aloitteilla olisi erityisesti pyrittävä luomaan yrityksille sopiva toimintakehys, parantamaan liikkeenjohdollista osaamista ja taitotietoa sekä edistämään markkinoita, niiden avoimuutta ja yritysten toimintaolosuhteita. Erityistä huomiota kiinnitetään tehokkaiden vienninedistämistoimien toteuttamiseen Kroatiassa.
87 artikla
Pienet ja keskisuuret yritykset
Osapuolet pyrkivät kehittämään ja vahvistamaan yksityisen sektorin pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), uusien yritysten perustamista kasvumahdollisuuksia tarjoavilla aloilla sekä yhteisön ja Kroatian pk-yritysten välistä yhteistyötä.
88 artikla
Matkailu
1. Osapuolten matkailualan yhteistyön tavoitteena on helpottaa ja kannustaa matkailua ja matkailuelinkeinoa taitotiedon siirrolla, Kroatian osallistumisella Euroopan keskeisten matkailujärjestöjen toimintaan ja selvittämällä mahdollisuudet yhteiseen toimintaan.
2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat:
— |
tietojenvaihto yhteisen edun mukaisista tärkeistä asioista, jotka koskevat matkailualaa ja taitotiedon siirtämistä, |
— |
matkailualan investointeja suosivien infrastruktuureiden kehittämisen edistäminen, |
— |
alueellisten matkailuhankkeiden tarkastelu. |
89 artikla
Tulli
1. Osapuolten yhteistyön tarkoituksena on taata kaikkien kauppaa koskevien määräysten noudattaminen ja saattaa Kroatian tullijärjestelmä yhdenmukaiseksi yhteisön tullijärjestelmän kanssa, mikä helpottaa tähän sopimukseen perustuvien vapauttamistoimien toteuttamista.
2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat:
— |
yhteisön ja Kroatian passitusjärjestelmien mahdollinen yhteenliittäminen ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan käyttöönotto, |
— |
tavaroiden kuljetuksiin liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien parantaminen ja yksinkertaistaminen, |
— |
rajat ylittävän infrastruktuurin kehittäminen osapuolten välille, |
— |
tulliyhteistyön kehittäminen nykyaikaisten tullitietojärjestelmien käyttöönoton tukemiseksi, |
— |
tietojenvaihto, myös tutkimusmenetelmien osalta, |
— |
yhdistetyn nimikkeistön käyttöönotto Kroatiassa, |
— |
tullivirkailijoiden koulutus. |
3. Osapuolten hallintoviranomaisten keskinäinen avunanto tulliasioissa tapahtuu pöytäkirjassa nro 5 annettujen määräysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 77, 78 ja 80 artiklassa tarkoitettua muuta yhteistyötä.
90 artikla
Verotus
Osapuolet aloittavat veroalan yhteistyön ja toteuttavat sen yhteydessä muun muassa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on verojärjestelmän uudistaminen, verohallinnon nykyaikaistaminen veronkannon tehostamiseksi ja veropetosten torjunta.
91 artikla
Sosiaalialan yhteistyö
1. Työllisyyskysymyksissä osapuolten välisessä yhteistyössä keskitytään erityisesti parantamaan työnvälitys- ja ammatinvalintapalveluja, tarjoamaan tukitoimenpiteitä ja kannustamaan paikallista kehitystä elinkeinojen ja työmarkkinoiden rakennemuutoksen edistämiseksi. Yhteistyöhön sisältyvät myös esimerkiksi selvitykset, asiantuntijoiden siirto sekä tiedotus- ja koulutustoiminta.
2. Sosiaaliturvan osalta osapuolten välisellä yhteistyöllä pyritään mukauttamaan Kroatian sosiaaliturvajärjestelmä uusiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin erityisesti antamalla asiantuntija-apua ja järjestämällä tiedotus- ja koulutustoimintaa.
3. Osapuolten väliseen yhteistyöhön kuuluu Kroatian lainsäädännön mukauttaminen työolojen sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien osalta.
4. Osapuolet kehittävät yhteistyötään parantaakseen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun tasoa lähtökohtanaan yhteisössä vallitseva suojelutaso.
92 artikla
Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus
Alan yhteistyön tavoitteena on maatalouden ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden nykyaikaistaminen ja rakenneuudistus yhteisön sääntöjen ja standardien mukaisesti, vesitalouden kehittäminen, maaseudun kehittäminen, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan lainsäädännön asteittainen yhdenmukaistaminen yhteisön standardien kanssa sekä metsätalouden kehittäminen Kroatiassa.
93 artikla
Kalastus
Yhteisö ja Kroatia tarkastelevat mahdollisuutta yksilöidä yhteisen edun mukaiset kalastusalat, jotka luonteensa vuoksi hyödyttäisivät molempia.
94 artikla
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus
1. Osapuolet tekevät yhteistyötä tavoitteenaan yleisen koulutustason ja ammattipätevyyden tason parantaminen Kroatiassa.
2. Tempus-ohjelma tukee osaltaan osapuolten välistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla samalla, kun se edistää demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja talousuudistusten toteutumista.
3. Myös Euroopan koulutussäätiö osallistuu koulutusrakenteiden ja -toimien kehittämiseen Kroatiassa.
95 artikla
Kulttuurialan yhteistyö
Osapuolet sitoutuvat edistämään kulttuurialan yhteistyötä. Yhteistyön tarkoituksena on muun muassa lisätä yksilöiden, yhteisöjen ja kansojen keskinäistä ymmärtämystä ja arvostusta.
96 artikla
Tiedottaminen ja viestintä
Yhteisö ja Kroatia toteuttavat keskinäisen tietojenvaihdon edistämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Etusijalla ovat ohjelmat, joiden tarkoituksena on tarjota Kroatian suurelle yleisölle perustietoja ja eri ammattiryhmille kohdennetumpaa tietoa yhteisöstä.
97 artikla
Audiovisuaalialan yhteistyö
1. Osapuolet tekevät yhteistyötä Euroopan audiovisuaaliteollisuuden edistämiseksi ja yhteistuotannon lisäämiseksi elokuva- ja televisioalalla.
2. Kroatia mukauttaa valtioiden rajat ylittävän lähetystoiminnan sisältöä säätelevät politiikkansa yhteisön politiikkoihin kiinnittäen erityistä huomiota satelliittiteitse tai kaapelin kautta lähetettävien yleisradio- ja muiden ohjelmien tekijänoikeuksien saamiseen ja yhdenmukaistaa lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön kanssa.
98 artikla
Sähköisen viestinnän perusrakenteet ja niihin liittyvät palvelut
1. Osapuolet vahvistavat yhteistyötään sähköisen viestinnän perusrakenteiden alalla, perinteiset televiestintäverkot ja sähköiset audiovisuaaliset tiedonsiirtoverkot mukaan lukien, sekä niihin liittyvissä palveluissa tavoitteenaan saattaa Kroatian alaa koskevat säännökset yhdenmukaisiksi yhteisön säännöstön kanssa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen.
2. Tässä yhteistyössä keskitytään seuraaviin ensisijaisiin aloihin:
— |
politiikan muotoilu, |
— |
oikeudelliset ja sääntelyä koskevat näkökohdat, |
— |
vapautetun toimintaympäristön edellyttämien instituutioiden kehittäminen, |
— |
Kroatian sähköisen viestinnän perusrakenteiden nykyaikaistaminen ja niiden yhdentäminen eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin verkkoihin painottaen aluetasolla tehtäviä parannuksia, |
— |
kansainvälinen yhteistyö, |
— |
yhteistyö eurooppalaisissa järjestöissä ja muissa toimielimissä etenkin standardoinnin alalla, |
— |
kannanottojen yhteensovittaminen kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisillä foorumeilla. |
99 artikla
Tietoyhteiskunta
Osapuolet lujittavat yhteistyötä tietoyhteiskunnan kehittämiseksi edelleen Kroatiassa. Yleisenä tavoitteena on valmistella yhteiskuntaa kokonaisuudessaan digitaaliaikaan, houkutella sijoituksia ja varmistaa verkkojen ja palvelujen yhteentoimivuus.
Kroatian viranomaiset tarkastelevat yhteisön avustuksella huolellisesti kaikkia Euroopan unionissa tehtyjä poliittisia sitoumuksia tavoitteenaan mukauttaa omat politiikkansa unionissa sovellettaviin politiikkoihin.
Kroatian viranomaiset laativat suunnitelman tietoyhteiskuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa varten.
100 artikla
Liikenne
1. Sen lisäksi, mitä tämän sopimuksen 58 artiklassa ja pöytäkirjassa nro 6 määrätään, osapuolet kehittävät ja edistävät liikennealan yhteistyötä, jotta Kroatia voi:
— |
toteuttaa liikennealan ja siihen liittyvän infrastruktuurin rakenteellisen uudistuksen ja nykyaikaistamisen, |
— |
kehittää matkustaja- ja tavaraliikennettä ja parantaa pääsyä kuljetusmarkkinoille poistamalla hallinnollisia, teknisiä ja muita esteitä, |
— |
ottaa käyttöön yhteisön standardeja vastaavat toimintanormit, |
— |
kehittää liikennejärjestelmän, joka on yhteensopiva ja yhdenmukainen yhteisön järjestelmän kanssa, |
— |
parantaa ympäristönsuojelua liikennealalla ja vähentää liikenteestä johtuvia haitallisia vaikutuksia ja saastumista. |
2. Tärkeimmät yhteistyöalat ovat seuraavat:
— |
maantie-, rautatie-, lentoasema- ja satamainfrastruktuurien ja sisävesiväylien sekä muiden yhteisen edun mukaisten tärkeiden reittien sekä Euroopan laajuisten ja yleiseurooppalaisten yhteyksien kehittäminen, |
— |
rautateiden ja lentoasemien hallinto, kansallisten viranomaisten asianmukainen yhteistyö mukaan lukien, |
— |
maantieliikenne, mukaan luettuna verotus sekä sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, |
— |
yhdistetyt rautatie-maantiekuljetukset, |
— |
kansainvälisten liikennetilastojen yhdenmukaistaminen, |
— |
teknisen kuljetusvälineistön nykyaikaistaminen yhteisön vaatimusten mukaisesti ja avustaminen tähän tarvittavan rahoituksen hankinnassa, erityisesti maantie-rautatiekuljetusten, multimodaalikuljetusten ja uudelleenlastausten osalta, |
— |
yhteisten teknologia- ja tutkimusohjelmien edistäminen, |
— |
yhteisön politiikan kanssa yhteensopivan, yhteensovitetun liikennepolitiikan käyttöön ottaminen. |
101 artikla
Energia
1. Yhteistyössä otetaan huomioon markkinatalouden ja Euroopan energiaperuskirjan periaatteet, ja sitä kehitetään pitäen tavoitteena Euroopan energiamarkkinoiden asteittaista yhdentymistä.
2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat:
— |
energiapolitiikan muotoilu ja suunnittelu, mikä sisältää infrastruktuurin nykyaikaistamisen, tarjonnan parantamisen ja monipuolistamisen sekä energiamarkkinoille pääsyn parantamisen, kauttakuljetusten, toimitusten ja jakelun helpottaminen mukaan lukien, alueellisesti tärkeiden sähköverkkojen liittäminen uudelleen yhteen naapurimaiden kanssa, |
— |
energia-alan hallinto ja koulutus sekä teknologian ja taitotiedon siirto, energiansäästön, energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen sekä energian tuotannon ja kulutuksen ympäristövaikutusten selvittäminen, |
— |
energialaitosten rakenneuudistuksen ja alan yritysten yhteistyön perusedellytysten muotoilu. |
— |
yhteisön säännöstön mukaisen energia-alan sääntelykehyksen kehittäminen. |
102 artikla
Ydinturvallisuus
1. Osapuolet tekevät yhteistyötä ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan alalla. Yhteistyö voi sisältää seuraavat alat:
— |
ydinturvallisuutta koskevien Kroatian lakien ja asetusten saattaminen ajan vaatimuksia vastaaviksi sekä valvontaviranomaisten ja niiden voimavarojen lujittaminen, |
— |
säteilysuojaus, ympäristösäteilyn valvonta mukaan lukien, |
— |
radioaktiivisen jätteen käsittely ja tarpeen mukaan ydinlaitosten purkaminen, |
— |
ydinonnettomuuksien pikaista ilmoittamista, niitä koskevaa tietojenvaihtoa, hätätapauksiin valmistautumista, rajat ylittävää seismistä tutkimusta ja yleensä ydinturvallisuutta koskevien EU:n jäsenvaltioiden tai EURATOMin ja Kroatian välisten sopimusten tekemisen edistäminen tarvittaessa, |
— |
polttoainekiertoon liittyvät ongelmat, |
— |
ydinmateriaalivalvonta, |
— |
radioaktiiviselle saastumiselle alttiiden materiaalien kuljetuksia koskevan valvonnan tehostaminen, |
— |
kolmannen osapuolen vahingonkorvausvastuu ydinvahinkojen yhteydessä. |
103 artikla
Ympäristö
1. Osapuolet kehittävät ja vahvistavat yhteistyötään elintärkeissä ympäristön pilaantumisen estämiseen liittyvissä kysymyksissä tavoitteenaan tukea ympäristön kestävyyttä.
2. Yhteistyössä voidaan keskittyä seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin:
— |
veden laatu, mukaan luettuna jäteveden käsittely, erityisesti valtioiden rajojen yli ulottuvien vesistöjen osalta, |
— |
paikallisen, alueellisen ja rajat ylittävän ilman ja veden (juomavesi mukaan luettuna) saastumisen torjunta, |
— |
saastumisen tason ja päästöjen tehokas valvonta, |
— |
strategioiden kehittäminen maailmanlaajuisten ja ilmastoon liittyvien kysymysten osalta, |
— |
tehokas, kestävä ja puhdas energian tuotanto ja kulutus, |
— |
kemikaalien luokittelu ja turvallinen käsittely, |
— |
teollisuuslaitosten turvallisuus, |
— |
jätteiden vähentäminen, kierrätys ja käsittely sekä vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen (Basel, 1989) täytäntöönpano, |
— |
maatalouden ympäristövaikutukset; maataloudessa käytettävien kemikaalien aiheuttama maaperän eroosio ja saastuminen, |
— |
metsien, kasviston ja eläimistön suojelu sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, |
— |
aluesuunnittelu, mukaan luettuna rakentamis- ja yhdyskuntasuunnittelu, |
— |
taloudellisten ja verotuksellisten välineiden käyttö ympäristön tilan kohentamiseksi, |
— |
ympäristövaikutusten arvioinnin ja strategisen ympäristövaikutusten arvioinnin täytäntöönpano, |
— |
lakien ja asetusten jatkuva lähentäminen yhteisön standardeihin, |
— |
sellaiset ympäristöalan kansainväliset yleissopimukset, joissa yhteisö on osapuolena, |
— |
yhteistyö alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, |
— |
ympäristöasioita ja kestävää kehitystä koskeva koulutus ja tiedotus. |
3. Luonnonkatastrofeilta suojautumisen alalla osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan varmistaa ihmisten, eläinten, omaisuuden ja ympäristön suojelu ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta. Yhteistyö voi tätä varten sisältää seuraavat alat:
— |
tieteen ja tutkimuksen kehityshankkeiden tuloksia koskeva tietojenvaihto, |
— |
keskinäiset valvontaa, pikaista ilmoittamista ja ennakkovaroitusta koskevat järjestelmät vaarojen, katastrofien ja niiden seurausten varalta, |
— |
pelastus- ja hätäapuharjoitukset ja avustusjärjestelmät katastrofien varalta, |
— |
katastrofien jälkeen tapahtuvaan kunnostukseen ja jälleenrakentamiseen liittyvien kokemusten vaihto. |
104 artikla
Yhteistyö tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla
1. Osapuolet edistävät kahdenvälistä yhteistyötään siviilitarkoituksiin suunnatun tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla yhteisen edun mukaisesti ja varmistaen käytettävissä olevat voimavarat huomioon ottaen riittävän mahdollisuuden osallistua toistensa ohjelmiin, jollei teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien asianmukaisesta suojaamisesta muuta johdu.
2. Yhteistyöhön kuuluvat:
— |
tieteellisten ja teknisten tietojen vaihto sekä yhteisten tieteellisten kokouksien järjestäminen, |
— |
yhteiset TTK-toimet, |
— |
molempien osapuolten TTK-toimintaan osallistuville tiedemiehille, tutkijoille ja teknisille asiantuntijoille tarkoitetut koulutustoimet ja vaihto-ohjelmat. |
3. Tämän yhteistyön toteuttamisesta määrätään osapuolten vahvistamien menettelyjen mukaisesti neuvoteltavissa ja tehtävissä erityissopimuksissa, joissa vahvistetaan muun muassa asianmukaiset määräykset teollis- ja tekijänoikeuksista sekä kaupallisista oikeuksista.
105 artikla
Alueellinen ja paikallinen kehitys
Osapuolet vahvistavat alueellista kehitystä koskevaa yhteistyötään tavoitteenaan talouskehityksen edistäminen ja alueellisen epätasapainon vähentäminen.
Erityistä huomiota kiinnitetään raja-alueyhteistyöhön sekä valtioiden ja alueiden väliseen yhteistyöhön. Tätä varten voidaan harjoittaa tietojen ja asiantuntijoiden vaihtoa.
IX OSASTO
RAHOITUSYHTEISTYÖ
106 artikla
Kroatia voi tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi saada yhteisöltä rahoitustukea avustuksina ja lainoina, Euroopan investointipankin lainat mukaan lukien, sopimuksen 3, 107 ja 109 artiklan mukaisesti.
107 artikla
Avustuksina annettava rahoitustuki toteutetaan asiaa koskevassa neuvoston asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä yhteisön Kroatian kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen vahvistaman monivuotisen viiteohjelman mukaisesti.
Tämän instituutioiden kehittämiseen ja investointeihin käytettävän tuen yleisenä tavoitteena on edistää Kroatian demokratiakehitystä sekä taloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia vakautus- ja assosiaatioprosessin mukaisesti. Rahoitustuki voi kattaa kaikki lainsäädännön yhdenmukaistamiseen ja tämän sopimuksen mukaiseen yhteistyöpolitiikkaan kuuluvat alat, oikeus- ja sisäasiat mukaan lukien. Huomiota olisi kiinnitettävä pöytäkirjassa nro 6 yksilöityjen yhteisen edun mukaisten infrastruktuurihankkeiden täysimääräiseen toteuttamiseen.
108 artikla
Kroatian pyynnöstä ja erityisen tarpeen ilmetessä yhteisö voi tarkastella yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa mahdollisuutta myöntää poikkeuksellisesti makrotaloudellista rahoitusapua tietyin edellytyksin ja ottaen huomioon kaikki käytettävissä olevat rahoitusvarat.
109 artikla
Käytettävissä olevien voimavarojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi osapuolet huolehtivat siitä, että yhteisön tuki yhteensovitetaan tarkoin muista lähteistä kuten jäsenvaltioista, muista maista ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tulevan tuen kanssa.
Tätä varten osapuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja kaikista tuen lähteistä.
X OSASTO
INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET, YLEISET MÄÄRÄYKSETJA LOPPUMÄÄRÄYKSET
110 artikla
Perustetaan vakautus- ja assosiaationeuvosto, joka valvoo tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista. Se kokoontuu tarkoituksenmukaisessa kokoonpanossa säännöllisin väliajoin ja olosuhteiden niin vaatiessa. Assosiaationeuvosto tarkastelee kaikkia tähän sopimukseen liittyviä tärkeitä kysymyksiä sekä kaikkia muita kahdenvälisiä tai kansainvälisiä osapuolten yhteisen edun mukaisia kysymyksiä.
111 artikla
1. Vakautus- ja assosiaationeuvosto koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Kroatian hallituksen jäsenistä.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa työjärjestyksensä.
3. Vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenet voivat käyttää edustajaa sen työjärjestyksessä vahvistettavin edellytyksin.
4. Vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajana toimii sen työjärjestyksen määräysten mukaisesti vuorotellen Euroopan yhteisön edustaja ja Kroatian edustaja.
5. Euroopan investointipankki osallistuu sitä koskevissa asioissa tarkkailijana vakautus- ja assosiaationeuvoston työhön.
112 artikla
Vakautus- ja assosiaationeuvosto käyttää päätösvaltaa tämän sopimuksen soveltamisalalla ja siinä määrätyissä tapauksissa sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tehdyt päätökset sitovat osapuolia, joiden on toteutettava päätösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi tarvittaessa myös antaa suosituksia. Se tekee päätöksensä ja antaa suosituksensa osapuolten yhteisellä sopimuksella.
113 artikla
Kumpikin osapuoli voi saattaa vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi kaikki tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi ratkaista riidan sitovalla päätöksellä.
114 artikla
1. Vakautus- ja assosiaationeuvostoa avustaa sen tehtävissä vakautus- ja assosiaatiokomitea, joka koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission edustajista sekä Kroatian edustajista.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto määrää työjärjestyksessään vakautus- ja assosiaatiokomitean tehtävät, joihin kuuluu vakautus- ja assosiaationeuvoston kokousten valmistelu, ja päättää kyseisen komitean toimintatavoista.
3. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa vakautus- ja assosiaatiokomitealle. Tällöin vakautus- ja assosiaatiokomitea tekee päätöksensä 112 artiklassa määrätyin edellytyksin.
115 artikla
Vakautus- ja assosiaatiokomitea voi perustaa alakomiteoita.
116 artikla
Perustetaan parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta. Siinä kokoontuvat mielipiteiden vaihtoa varten Kroatian parlamentin ja Euroopan parlamentin jäsenet. Se kokoontuu itse määrääminsä väliajoin.
Parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta muodostuu Euroopan parlamentin ja Kroatian parlamentin jäsenistä.
Parlamentaarinen vakautus- ja assosiaatiovaliokunta vahvistaa työjärjestyksensä.
Parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan puheenjohtajana toimii sen työjärjestyksen määräysten mukaisesti vuorotellen Euroopan parlamentti ja Kroatian parlamentti.
117 artikla
Kumpikin osapuoli sitoutuu varmistamaan tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, että toisen osapuolen luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat, ilman syrjintää sen omiin kansalaisiin verrattuna, esittää asiansa osapuolten toimivaltaisille tuomioistuimille ja hallintoelimille puolustaessaan yksilönoikeuksiaan ja omistusoikeuksiaan.
118 artikla
Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta toteuttamasta toimenpiteitä:
a) |
joita se pitää tarpeellisina keskeisten turvallisuusetujensa vastaisten tietojen luovutuksen estämiseksi; |
b) |
jotka liittyvät aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan taikka puolustustarkoitusten kannalta välttämättömään tutkimukseen, kehitystyöhön tai tuotantoon, jos nämä toimenpiteet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön; |
c) |
jotka se arvioi tärkeiksi oman turvallisuutensa kannalta yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodan aikana tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä jännitystilassa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin se on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi. |
119 artikla
1. Tämän sopimuksen soveltamisaloilla ja rajoittamatta siihen sisältyviä erityismääräyksiä:
— |
Kroatian yhteisöön soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään jäsenvaltioiden, niiden kansalaisten tai niiden yhtiöiden tai yritysten välillä; |
— |
yhteisön Kroatiaan soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään Kroatian kansalaisten tai sen yhtiöiden tai yritysten välillä. |
2. Edellä 1 kohdassa annetut määräykset eivät rajoita osapuolten oikeutta soveltaa verolainsäädännön asianmukaisia määräyksiä verovelvollisiin, jotka ovat keskenään erilaisessa tilanteessa asuinpaikkansa suhteen.
120 artikla
1. Osapuolet toteuttavat kaikki tarvittavat yleiset tai erityiset toimenpiteet varmistaakseen tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteidensa täyttämisen. Ne huolehtivat siitä, että tässä sopimuksessa asetetut tavoitteet saavutetaan.
2. Jos osapuoli katsoo, että toinen osapuoli on jättänyt täyttämättä tämän sopimuksen mukaisen velvoitteensa, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista, lukuun ottamatta erityisen kiireellisiä tapauksia, sen on annettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle kaikki tarvittavat tiedot tilanteen perusteellista tarkastelua varten molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi.
3. Toimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Näistä toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvostolle, jossa niistä neuvotellaan toisen osapuolen sitä pyytäessä.
121 artikla
Osapuolet sopivat aloittavansa kumman tahansa osapuolen pyynnöstä viipymättä neuvottelut sopivia kanavia käyttäen keskustellakseen tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevista tai muista osapuolten suhteiden kannalta merkittävistä kysymyksistä.
Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta millään tavoin 31, 38, 39 ja 43 artiklaan eivätkä rajoita niiden soveltamista.
122 artikla
Tämä sopimus ei vaikuta niihin oikeuksiin, jotka yksilöille ja talouden alan toimijoille varmistetaan voimassa olevissa yhtä tai useampaa jäsenvaltiota ja Kroatiaa sitovissa sopimuksissa, ennen kuin samanarvoiset yksilöitä ja talouden alan toimijoita koskevat oikeudet on saavutettu tämän sopimuksen nojalla.
123 artikla
Pöytäkirjat 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 sekä liitteet I-VIII ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
124 artikla
Tämä sopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi.
Kumpikin osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta toiselle osapuolelle. Tämän sopimuksen soveltaminen päättyy kuuden kuukauden kuluttua tällaisen ilmoituksen tekemisestä.
125 artikla
Tätä sopimusta sovellettaessa ’osapuolilla’ tarkoitetaan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka yhteisöä ja sen jäsenvaltioita, kutakin toimivaltansa mukaisesti, sekä Kroatiaa.
126 artikla
Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta, näissä sopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sekä Kroatian alueeseen.
127 artikla
Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän sopimuksen tallettaja.
128 artikla
Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena osapuolten kaikilla virallisilla kielillä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
129 artikla
Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.
Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen menettelyjen päätökseen saattamisesta.
130 artikla
Väliaikainen sopimus
Jos ennen tämän sopimuksen voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamista tämän sopimuksen joidenkin osien määräykset, erityisesti tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät määräykset sekä liikennettä koskevat määräykset, saatetaan voimaan yhteisön ja Kroatian välisillä väliaikaisilla sopimuksilla, osapuolet sopivat, että näissä olosuhteissa tämän sopimuksen IV osaston ja 70 ja 71 artiklan sekä pöytäkirjojen nro 1—5 ja pöytäkirjan nro 6 asianomaisten määräysten soveltamiseksi ja niihin sisältyvien velvoitteiden osalta ’sopimuksen voimaantulopäivällä’ tarkoitetaan väliaikaisen sopimuksen voimaantulopäivää.
LIITELUETTELO
Liite I: |
Kroatian tullimyönnytykset 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille |
Liite II: |
Kroatian tullimyönnytykset 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille |
Liite III: |
Sopimuksen 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ”Baby beef” -naudanlihatuotteiden määritelmä |
Liite IV a: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta ilman määrällisiä rajoituksia sopimuksen voimaantulopäivästä) |
Liite IV b: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta kiintiön rajoissa sopimuksen voimaantulopäivästä) |
Liite IV c: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (tullitta ilman määrällisiä rajoituksia vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta) |
Liite IV d: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen poistaminen tariffikiintiöiden rajoissa) |
Liite IV e: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen ilman määrällisiä rajoituksia) |
Liite IV f: |
Kroatian tullimyönnytykset 27 artiklan 3 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille (suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen kiintiöiden rajoissa) |
Liite V a: |
Sopimuksen 28 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet |
Liite V b: |
Sopimuksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuotteet |
Liite VI: |
Sijoittautuminen: 50 artiklassa tarkoitetut rahoituspalvelut |
Liite VII: |
Euroopan unionin kansalaisten kiinteän omaisuuden hankkiminen - Luettelo 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista |
Liite VIII: |
Sopimuksen 71 artiklassa tarkoitetut teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet |
LIITE I
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille
Tulleja alennetaan seuraavasti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
HS 6+ |
Tavaran kuvaus |
||
25.01 |
Suola (myös pöytäsuola ja denaturoitu suola) ja puhdas natriumkloridi, myös vesiliuoksena tai lisättyä paakkuuntumisenestoainetta tai valuvuutta parantavaa ainetta sisältävänä; merivesi |
||
2501.001 |
|
||
2501.002 |
|
||
2501.009 |
|
||
25.15 |
Marmori, travertiini, Belgian marmori (eli Belgian graniitti) ja muu muistomerkki- ja rakennuskalkkikivi, jonka näennäinen ominaispaino on vähintään 2,5, sekä alabasteri, myös karkeasti lohkottu tai ainoastaan sahaamalla tai muulla tavalla leikattu suorakaiteen tai neliön muotoisiksi kappaleiksi tai laatoiksi |
||
2515.1 |
marmori ja travertiini |
||
2515.11 |
|
||
2515.12 |
|
||
2515.20 |
|
||
27.10 |
Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa'at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia |
||
2710.001 |
|
||
2710.0014 |
|
||
2710.0015 |
|
||
2710.0017 |
|
||
2710.002 |
|
||
2710.0021 |
|
||
2710.0022 |
|
||
2710.0023 |
|
||
2710.003 |
|
||
2710.0033 |
|
||
2710.0034 |
|
||
2710.0035 |
|
||
2710.0039 |
|
||
27.11 |
Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt |
||
2711.1 |
nesteytetyt |
||
2711.12 |
|
||
2711.13 |
|
||
2711.19 |
|
||
2711.191 |
|
||
2711.199 |
|
||
2711.29 |
|
||
27.12 |
Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turvevaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteettisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös värjätyt |
||
2712.10 |
|
||
2712.20 |
|
||
27.13 |
Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet |
||
2713.20 |
|
||
27.15 |
Luonnonasfalttiin, luonnonbitumiin, maaöljybitumiin, kivennäistervaan tai kivennäistervapikeen perustuvat bitumiset seokset (esim. bitumimastiksi ja ”cut-backs”) |
||
2715.009 |
|
||
2803.00 |
Hiili (kimrööki ja muut, muualle kuulumattomat hiilen muodot) |
||
2803.001 |
|
||
28.06 |
Kloorivety (kloorivetyhappo eli suolahappo); klooririkkihappo |
||
2806.10 |
kloorivety (kloorivetyhappo) |
||
2806.101 |
|
||
2808.00 |
Typpihappo; typpi-rikkihapot (nitraushapot) |
||
2808.002 |
|
||
28.14 |
Ammoniakki, vedetön tai vesiliuoksena |
||
2814.20 |
|
||
2814.201 |
|
||
28.15 |
Natriumhydroksidi (kaustinen sooda); kaliumhydroksidi (kaustinen kali); natrium- ja kaliumperoksidit |
||
2815.11 |
|
||
2815.111 |
|
||
2815.20 |
|
||
2815.201 |
|
||
29.02 |
Sykliset hiilivedyt |
||
2902.4 |
|
||
2902.41 |
|
||
2902.411 |
|
||
2902.42 |
|
||
2902.421 |
|
||
2902.43 |
|
||
2902.431 |
|
||
2902.44 |
|
||
2902.441 |
|
||
29.05 |
Asykliset alkoholit ja niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset |
||
2905.1 |
|
||
2905.11 |
|
||
2905.111 |
|
||
2905.12 |
1-propanoli (propyylialkoholi) ja 2-propanoli (isopropyylialkoholi) |
||
2905.121 |
|
||
29.14 |
Ketonit ja kinonit, myös muita happifunktioita sisältävät, sekä niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset |
||
2914.1 |
|
||
2914.11 |
|
||
2914.111 |
|
||
29.15 |
Tyydyttyneet asykliset monokarboksyylihapot sekä niiden anhydridit, halogenidit, peroksidit ja peroksihapot; niiden halogeeni-, sulfo-, nitro- ja nitrosojohdannaiset |
||
2915.3 |
|
||
2915.311 |
|
||
29.33 |
Heterosykliset yhdisteet, jotka sisältävät ainoastaan typpiheteroatomin tai -atomeja |
||
2933.6 |
|
||
2933.691 |
|
||
30.02 |
Ihmisveri; terapeuttista, ennalta ehkäisevää tai taudinmäärityskäyttöä varten valmistettu eläimenveri; antiseerumit ja muut verifraktiot sekä modifioidut immunologiset tuotteet, myös bioteknisellä menetelmällä saadut; rokotteet, toksiinit, mikro-organismiviljelmät (ei kuitenkaan hiivat) ja niiden kaltaiset tuotteet |
||
3002.30 |
|
||
30.03 |
Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 30.02, 30.05 tai 30.06 tuotteet), joissa on terapeuttisessa tai ennalta ehkäisevässä tarkoituksessa keskenään sekoitettuina kaksi tai useampia aineosia, muut kuin annostetut tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat |
||
3003.90 |
|
||
3003.909 |
|
||
30.04 |
Lääkkeet (ei kuitenkaan nimikkeen 30.02, 30.05 tai 30.06 tuotteet), joissa on sekoitettuja tai sekoittamattomia tuotteita terapeuttista tai ennalta ehkäisevää käyttöä varten, annostettuina tai vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa olevat |
||
3004.10 |
|
||
3004.101 |
|
||
3004.20 |
|
||
3004.201 |
|
||
3004.3 |
|
||
3004.31 |
|
||
3004.311 |
|
||
3004.32 |
|
||
3004.321 |
|
||
3004.39 |
|
||
3004.391 |
|
||
3004.40 |
|
||
3004.401 |
|
||
3004.50 |
|
||
3004.501 |
|
||
3004.90 |
|
||
3004.902 |
|
||
3004.909 |
|
||
30.06 |
Tämän ryhmän 4 huomautuksessa tarkoitetut farmaseuttiset valmisteet |
||
3006.50 |
|
||
32.07 |
Valmistetut pigmentit, valmistetut samennusaineet ja valmistetut värit, lasiintuvat emalit ja lasitteet, enkopit, nestemäiset lysterit ja niiden kaltaiset valmisteet, jollaisia käytetään keraamisessa, emaloimis- ja lasiteollisuudessa; lasisulate (fritti) ja muu lasi jauheena, rakeina, suomuina tai hiutaleina |
||
3207.10 |
|
||
3207.20 |
|
||
3207.30 |
|
||
3207.40 |
|
||
32.08 |
Maalit ja lakat, jotka perustuvat muuhun kuin vettä sisältävään väliaineeseen dispergoituihin tai liuotettuihin synteettisiin polymeereihin tai kemiallisesti muunnettuihin luonnonpolymeereihin; tämän ryhmän 4 huomautuksessa määritellyt liuokset |
||
3208.10 |
|
||
3208.20 |
|
||
32.09 |
Maalit ja lakat, jotka perustuvat vettä sisältävään väliaineeseen dispergoituihin tai liuotettuihin synteettisiin polymeereihin tai kemiallisesti muunnettuihin luonnonpolymeereihin |
||
3209.10 |
|
||
3209.90 |
|
||
32.14 |
Ikkunakitti, oksastusvaha, hartsisementit sekä muut täyte- ja tiivistystahnat; silotteet; muut kuin tulenkestävät julkisivujen, sisäseinien, lattioiden, sisäkattojen ja niiden kaltaisten pintojen peittämiseen tarkoitetut valmisteet |
||
3214.10 |
|
||
3214.90 |
|
||
32.15 |
Painovärit, kirjoitus- ja piirustusmusteet, myös tussi, sekä muut musteet, myös tiivistetyt ja kiinteät |
||
3215.1 |
|
||
3215.11 |
|
||
3215.19 |
|
||
33.04 |
Kauneudenhoito- ja meikkivalmisteet sekä ihonhoitovalmisteet (muut kuin lääkkeet), myös aurinkosuoja- ja rusketusvalmisteet; manikyyri- ja pedikyyrivalmisteet |
||
3304.99 |
|
||
3304.999 |
|
||
33.07 |
Parranajovalmisteet, myös ns. pre-shave- ja after-shave-valmisteet, henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetut deodorantit, kylpyvalmisteet, karvanpoistoaineet ja muut muualle kuulumattomat hajuste-, kosmeettiset ja toalettivalmisteet; huoneilman raikasteet, myös hajustetut ja desinfioivat |
||
3307.90 |
|
||
3307.909 |
|
||
34.05 |
Kiillotusaineet ja voiteet jalkineita, huonekaluja, lattioita, vaununkoreja, lasia tai metallia varten, hankauspastat ja -jauheet sekä niiden kaltaiset valmisteet (myös paperi, vanu, huopa, kuitukangas, huokoinen muovi ja huokoinen kumi, jotka on kyllästetty, päällystetty tai peitetty tällaisella valmisteella), ei kuitenkaan nimikkeen 34.04 vahat |
||
3405.10 |
|
||
3405.20 |
|
||
3405.30 |
|
||
3405.40 |
|
||
3405.90 |
|
||
3406.00 |
Steariini-, parafiini- ja vahakynttilät sekä niiden kaltaiset tavarat |
||
3605.00 |
Tulitikut, muut kuin nimikkeen 36.04 pyrotekniset tavarat |
||
37.01 |
Valokuvauslevyt ja -laakafilmit, säteilyherkät, valottamattomat, muuta ainetta kuin paperia, kartonkia, pahvia tai tekstiiliä; pikakuvafilmit, laa'at, säteilyherkät, valottamattomat, myös pakkafilmeinä |
||
3701.10 |
|
||
3814.00 |
Orgaaniset liuotin- ja ohennusaineseokset, muualle kuulumattomat; valmistetut maalin- ja lakanpoistoaineet |
||
3820.00 |
Jäätymistä estävät valmisteet sekä valmistetut huurteen- ja jäänpoistonesteet |
||
39.05 |
Vinyyliasetaatti- ja muut vinyyliesteripolymeerit, alkumuodossa; muut vinyylipolymeerit, alkumuodossa |
||
3905.1 |
|
||
3905.12 |
|
||
3905.19 |
|
||
39.19 |
Itsekiinnittyvät laatat, levyt, kalvot, teippi, kaistaleet ja muut litteät tuotteet, muovia, myös rullina |
||
3919.90 |
|
||
39.20 |
Muut laatat, levyt, kalvot, kaistaleet ja nauhat, muovia, ei kuitenkaan huokoista muovia eikä muihin aineisiin vahvistamalla, kerrostamalla, tukemalla tai vastaavalla tavalla yhdistetyt |
||
3920.10 |
|
||
3920.101 |
|
||
39.23 |
Tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat; muoviset tulpat, kannet, kapselit, korkit ja muut sulkimet |
||
3923.2 |
|
||
3923.21 |
|
||
3923.29 |
|
||
3923.40 |
|
||
3923.90 |
|
||
3923.901 |
|
||
3923.909 |
|
||
39.24 |
Pöytä- ja keittiöesineet, muut talous- ja toalettiesineet, muovia |
||
3924.10 |
|
||
3924.90 |
|
||
39.25 |
Muoviset rakennustarvikkeet, muualle kuulumattomat |
||
3925.10 |
|
||
3925.20 |
|
||
3925.30 |
|
||
3925.90 |
|
||
40.09 |
Putket ja letkut, vulkanoitua kumia, ei kuitenkaan kovakumia, myös jos niissä on liitos- ja muita osia (esim. liitoskappaleita, kulmakappaleita ja laippoja) |
||
4009.10 |
|
||
4009.20 |
|
||
4009.40 |
|
||
4009.50 |
|
||
4009.509 |
|
||
42.02 |
Matka-arkut, matkalaukut, toalettilaukut (vanity-cases), attasealaukut, salkut, koululaukut, silmälasikotelot, kiikarikotelot, kameralaukut, soittimien kotelot ja laukut, asekotelot sekä niiden kaltaiset säilytysesineet; matkakassit ja -pussit, meikkilaukut ja -pussit (toilet bags), selkäreput, käsilaukut, ostoslaukut ja -kassit, lompakot, rahakukkarot, karttakotelot, savukekotelot, tupakkapussit, työkalulaukut ja -salkut, urheiluvälinelaukut, pullokotelot, korulippaat ja -rasiat, puuterirasiat, kotelot ruokailuvälineitä varten ja niiden kaltaiset säilytysesineet, jotka on valmistettu nahasta, tekonahasta, muovilevystä, tekstiiliaineesta, vulkaanikuidusta, kartongista tai pahvista tai kokonaan tai suurimmaksi osaksi päällystetty näillä aineilla tai paperilla |
||
4202.1 |
matka-arkut, matkalaukut, toalettilaukut (vanity-cases), attasealaukut, salkut, koululaukut ja niiden kaltaiset säilytysesineet |
||
4202.11 |
|
||
4202.12 |
|
||
4202.19 |
|
||
4202.2 |
käsilaukut, myös jos niissä on olkahihna, myös käsilaukut, joissa ei ole kädensijaa |
||
4202.21 |
|
||
4202.22 |
|
||
4202.29 |
|
||
4202.3 |
|
||
4202.31 |
|
||
4202.32 |
|
||
4202.39 |
|
||
4202.9 |
|
||
4202.91 |
|
||
4202.92 |
|
||
4202.99 |
|
||
43.02 |
Parkitut tai muokatut turkisnahat (myös päät, hännät, koivet ja muut osat tai leikkeet), irralliset tai (muita aineita lisäämättä) yhdistetyt, muut kuin nimikkeeseen 43.03 kuuluvat |
||
4302.1 |
|
||
4302.11 |
|
||
4302.12 |
|
||
4302.13 |
|
||
4302.19 |
|
||
4302.20 |
|
||
4302.30 |
|
||
4304.00 |
Tekoturkikset ja niistä valmistetut tavarat |
||
4304.009 |
|
||
44.06 |
Puiset rata- ja raitiotiepölkyt |
||
4406.10 |
|
||
4406.101 |
|
||
4406.102 |
|
||
4406.109 |
|
||
4406.90 |
|
||
4406.901 |
|
||
4406.902 |
|
||
4406.909 |
|
||
44.18 |
Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt parkettilaatat, kattopäreet ja -paanut |
||
4418.10 |
|
||
4418.20 |
|
||
4418.30 |
|
||
48.05 |
Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 2 huomautuksessa määrätään |
||
4805.10 |
|
||
48.11 |
Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina, muut kuin nimikkeessä 48.03, 48.09 tai 48.10 kuvattujen kaltaiset tavarat |
||
4811.2 |
|
||
4811.29 |
|
||
4811.299 |
|
||
4814 |
Paperitapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet; ikkunakuultopaperi |
||
4814.10 |
|
||
4814.20 |
|
||
4814.30 |
|
||
4814.90 |
|
||
4817.10 |
|
||
4817.20 |
|
||
4817.30 |
|
||
48.19 |
Kotelot, rasiat, laatikot, pussit ja muut pakkauspäällykset, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa; lokerolaatikot, kirjekaukalot ja niiden kaltaiset paperi-, kartonki- tai pahvitavarat, jollaisia käytetään esim. toimistoissa tai myymälöissä |
||
4819.10 |
|
||
4819.20 |
|
||
4819.209 |
|
||
4819.30 |
|
||
4819.40 |
|
||
4819.50 |
|
||
4819.501 |
|
||
4819.60 |
|
||
48.20 |
Konttorikirjat, tilikirjat, muistikirjat, tilauskirjat, kuittilomakekirjat, kirjepaperilehtiöt, muistilehtiöt, päiväkirjat ja niiden kaltaiset tavarat, harjoitusvihot, kirjoitusalustat, keräilykannet (sekä irtolehtiä varten että muut), pahvikannet, asiakirjakannet, lomake- ja niiden kaltaiset sarjat, myös hiilipaperivälilehdin, ja muut koulu-, toimisto- ym. tarvikkeet, paperia, kartonkia tai pahvia; näyte- ja keräilykansiot sekä kirjankannet ja -päällykset, paperia, kartonkia tai pahvia |
||
4820.10 |
|
||
4820.20 |
|
||
4820.30 |
|
||
4820.40 |
|
||
4820.50 |
|
||
4820.90 |
muut |
||
4820.901 |
|
||
4820.909 |
|
||
48.21 |
Kaikenlaiset paperiset, kartonkiset tai pahviset nimi- ja osoitelaput, myös painetut |
||
4821.10 |
|
||
4821.90 |
|
||
48.23 |
Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut tavarat, paperimassaa, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa |
||
4823.1 |
liimapaperi, myös itseliimautuva, kaistaleina tai rullina |
||
4823.11 |
|
||
4823.19 |
|
||
4823.40 |
|
||
4823.5 |
muu paperi, kartonki tai pahvi, jollaista käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen |
||
4823.51 |
|
||
4823.59 |
|
||
4823.60 |
|
||
4823.70 |
|
||
4823.90 |
|
||
4823.909 |
|
||
64.02 |
Muut jalkineet, joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia tai muovia |
||
6402.1 |
|
||
6402.19 |
|
||
6402.20 |
|
||
6402.30 |
|
||
6402.9 |
|
||
6402.91 |
|
||
6402.99 |
|
||
64.03 |
Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa |
||
6403.1 |
urheilujalkineet |
||
6403.19 |
|
||
6403.20 |
|
||
6403.30 |
|
||
6403.40 |
|
||
6403.5 |
|
||
6403.51 |
|
||
6403.59 |
|
||
6403.9 |
|
||
6403.91 |
|
||
6403.99 |
|
||
64.05 |
Muut jalkineet |
||
6405.10 |
|
||
6405.20 |
|
||
6504.00 |
Hatut ja muut päähineet, palmikoidut tai valmistetut kokoamalla mitä ainetta tahansa olevista kaistaleista, myös vuoratut ja somistetut |
||
65.05 |
Hatut ja muut päähineet, neulotut tai virkatut tai neuloksesta, pitsistä, pitsikankaasta, huovasta tai muusta tekstiilimetritavarasta (ei kuitenkaan kaistaleista) tehdyt, myös vuoratut ja somistetut; mitä ainetta tahansa olevat hiusverkot, myös vuoratut ja somistetut |
||
6505.10 |
|
||
6505.90 |
|
||
65.06 |
Muut päähineet, myös vuoratut ja somistetut |
||
6506.10 |
|
||
6506.9 |
|
||
6506.91 |
|
||
6506.92 |
|
||
6506.99 |
|
||
6507.00 |
Hikinauhat, vuorit, suojapäällykset, hatunrungot ja -kehykset, lakinlipat ja leukanauhat päähineitä varten |
||
66.01 |
Sateenvarjot ja päivänvarjot (myös kävelykeppisateenvarjot, puutarhavarjot ja niiden kaltaiset päivänvarjot) |
||
6601.10 |
|
||
6601.9 |
|
||
6601.91 |
|
||
6601.99 |
|
||
6602.00 |
Kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden kaltaiset tavarat |
||
66.03 |
Nimikkeeseen 66.01 tai 66.02 kuuluvien tavaroiden osat ja tarvikkeet |
||
6603.10 |
|
||
6603.20 |
|
||
6603.90 |
|
||
68.02 |
Työstetty muistomerkki- ja rakennuskivi (ei kuitenkaan liuskekivi) ja siitä tehdyt tavarat, muut kuin nimikkeeseen 68.01 kuuluvat; mosaiikki- ja niiden kaltaiset kivet, luonnonkiveä (myös liuskekiveä), myös alustalle kiinnitetyt; keinotekoisesti värjätyt rouheet, sirut ja jauheet, luonnonkiveä (myös liuskekiveä) |
||
6802.2 |
|
||
6802.21 |
|
||
6802.22 |
|
||
6802.29 |
|
||
6802.9 |
|
||
6802.91 |
|
||
6802.92 |
|
||
6802.99 |
|
||
68.04 |
Myllynkivet, hiomakivet, hiomalaikat ja niiden kaltaiset tavarat, ilman telinettä, hiomiseen, teroittamiseen, kiillottamiseen, tarkistushiomiseen tai leikkaamiseen, kovasimet, käsikiillotuskivet ja niiden osat, luonnonkiveä, yhteenpuristettua luonnon tai keinotekoista hioma-ainetta tai keraamista ainetta, myös jos niissä on muuta ainetta olevia osia |
||
6804.2 |
muut |
||
6804.22 |
|
||
6804.30 |
|
||
6804.309 |
|
||
68.05 |
Luonnon tai keinotekoinen hioma-ainejauhe tai -rouhe tekstiiliaine-, paperi-, kartonki-, pahvi- tai muulla alustalla, myös määrämuotoiseksi leikattuna tai ommeltuna tai muulla tavalla sovitettuna |
||
6805.10 |
|
||
6805.20 |
|
||
6805.30 |
|
||
68.06 |
Kuonavilla, kivivilla ja niiden kaltainen kivennäisvilla; paisutettu vermikuliitti, paisutettu savi, vaahdotettu kuona ja niiden kaltaiset paisutetut kivennäisaineet; sekoitukset ja tavarat, lämpöä tai ääntä eristävää tai ääntä imevää kivennäisainetta, nimikkeeseen 68.11 tai 68.12 tai 69 ryhmään kuulumattomat |
||
6806.10 |
|
||
68.07 |
Asfaltista tai sen kaltaisesta aineesta (esim. maaöljybitumista tai kivihiilitervapiestä) valmistetut tavarat |
||
6807.10 |
|
||
6807.90 |
|
||
6807.909 |
|
||
6808.00 |
Laatat, levyt ja niiden kaltaiset tavarat, kasvikuitua, olkea, puulastua, sahanpurua tai muuta puujätettä, joka on puristettu yhteen sementin, kipsin tai muun kivennäissideaineen avulla |
||
68.09 |
Kipsistä tai kipsiin perustuvista aineista valmistetut tavarat |
||
6809.1 |
|
||
6809.11 |
|
||
6809.19 |
|
||
6809.90 |
|
||
68.12 |
Muokatut asbestikuidut; asbestiin tai asbestiin ja magnesiumkarbonaattiin perustuvat sekoitukset; tällaisista sekoituksista tai asbestista valmistetut tavarat (esim. lanka, kudottu kangas, vaatteet, päähineet, jalkineet, tiivisteet), myös vahvistetut, nimikkeeseen 68.11 tai 68.13 kuulumattomat |
||
6812.10 |
|
||
6812.20 |
|
||
6812.30 |
|
||
6812.40 |
|
||
6812.50 |
|
||
6812.60 |
|
||
6812.70 |
|
||
6812.90 |
|
||
6812.909 |
|
||
68.13 |
Kitkamateriaali ja siitä valmistetut tavarat (esim. levyt, rullat, kaistaleet, segmentit, kiekot, renkaat), asentamattomat, jarruja, kytkimiä tai niiden kaltaisia tavaroita varten, asbestiin, muihin kivennäisaineisiin tai selluloosaan perustuvat, myös jos ne on yhdistetty tekstiili- tai muuhun aineeseen |
||
6813.10 |
|
||
6813.109 |
|
||
6813.90 |
|
||
6813.909 |
|
||
69.04 |
Keraamiset rakennustiilet, lattiapalkit, tuki- tai täytetiilet ja niiden kaltaiset tuotteet |
||
6904.10 |
|
||
6904.101 |
|
||
6904.102 |
|
||
6904.103 |
|
||
6904.104 |
|
||
6904.105 |
|
||
6904.109 |
|
||
6904.90 |
|
||
6904.901 |
|
||
6904.902 |
|
||
6904.903 |
|
||
6904.909 |
|
||
69.05 |
Kattotiilet, savupiipun jatkokset, savuhatut, savupiipun sisävuoraukset, arkkitehtoniset koristeet ja muut keraamiset rakennustarvikkeet |
||
6905.10 |
|
||
6905.101 |
|
||
6905.102 |
|
||
6905.103 |
|
||
6905.104 |
|
||
6905.109 |
|
||
6905.90 |
|
||
69.10 |
Keraamiset huuhtelualtaat, pesualtaat, pesualtaan jalustat, kylpyammeet, pesuistuimet, wc-altaat, huuhtelusäiliöt, urinaalit ja niiden kaltaiset kiinteät saniteettikalusteet |
||
6910.10 |
|
||
6910.90 |
|
||
70.05 |
Float-lasi ja pinnalta hiottu tai kiillotettu muu tasolasi, myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta joita ei ole muulla tavalla valmistettu |
||
7005.30 |
|
||
70.17 |
Lasiset laboratorioesineet sekä hygieeniset ja farmaseuttiset lasiesineet, myös asteikolla varustetut tai täsmätyt |
||
7017.10 |
|
||
7017.109 |
|
||
7017.20 |
|
||
7017.90 |
|
||
73.06 |
Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä |
||
7306.20 |
|
||
7306.202 |
|
||
7306.209 |
|
||
7306.50 |
|
||
7306.509 |
|
||
7306.90 |
|
||
73.08 |
Rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 94.06 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, sulkuportit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, ikkunaluukut, portit, kaiteet ja pylväät), rautaa tai terästä; levyt, tangot, profiilit, putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut, rautaa tai terästä |
||
7308.10 |
|
||
7308.20 |
|
||
7308.40 |
|
||
7308.409 |
|
||
7309.00 |
Säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita |
||
7309.001 |
|
||
7309.009 |
|
||
7311.00 |
Säiliöt tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja varten, rautaa tai terästä |
||
7311.009 |
|
||
73.12 |
Säikeislanka, köysi, kaapeli, punottu nauha, silmukat ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, ilman sähköeristystä |
||
7312.10 |
|
||
7312.109 |
|
||
7312.1099 |
|
||
7312.90 |
|
||
7312.909 |
|
||
7313.00 |
Piikkilanka rautaa tai terästä; kierretty vanne tai kierretty yksinkertainen lattalanka, myös piikein, sekä löyhästi kierretty kaksisäikeinen lanka, jollaisia käytetään aitauslankana, rautaa tai terästä |
||
73.14 |
Metallikangas (myös päätön), ristikko sekä aitaus- ja muu verkko, valmistettu rauta- tai teräslangasta; leikkoverkko, rautaa tai terästä |
||
7314.4 |
|
||
7314.41 |
|
||
7314.42 |
|
||
7314.49 |
|
||
73.15 |
Ketjut ja niiden osat, rautaa tai terästä |
||
7315.1 |
|
||
7315.11 |
|
||
7315.12 |
|
||
7315.19 |
|
||
7315.20 |
|
||
7315.8 |
|
||
7315.81 |
|
||
7315.82 |
|
||
7315.89 |
|
||
7315.90 |
|
||
7316.00 |
Ankkurit ja naarat sekä niiden osat, rautaa tai terästä |
||
73.17 |
Naulat, piirustus- ja muut nastat, aaltonaulat, sinkilät (ei kuitenkaan nimikkeen 83.05 nitomaniitit) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä, myös jos niiden kanta on muuta ainetta, ei kuitenkaan kuparia |
||
7317.001 |
|
||
7317.002 |
|
||
73.18 |
Pultit, mutterit, ruuvit, myös kansiruuvit ja koukkuruuvit, niitit, sokat ja sokkanaulat, aluslaatat (myös jousilaatat) ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä |
||
7318.1 |
|
||
7318.11 |
|
||
7318.12 |
|
||
7318.13 |
|
||
7318.14 |
|
||
7318.19 |
|
||
7318.2 |
|
||
7318.21 |
|
||
7318.23 |
|
||
7318.24 |
|
||
7318.29 |
|
||
73.21 |
Uunit, kamiinat, liedet (myös jos niissä on lisäkattila keskuslämmitystä varten), grillit, hiilipannut, kaasukeittimet, lämpölevyt ja niiden kaltaiset talouslaitteet, muut kuin sähköllä toimivat, sekä niiden osat, rautaa tai terästä |
||
7321.11 |
|
||
7321.13 |
|
||
73.23 |
Pöytä-, keittiö- ja muut talousesineet sekä niiden osat, rautaa tai terästä; rauta- ja teräsvilla; padanpuhdistimet sekä puhdistus- ja kiillotussienet ja -käsineet ja niiden kaltaiset tavarat, rautaa tai terästä |
||
7323.10 |
|
||
7323.9 |
|
||
7323.93 |
|
||
7323.931 |
|
||
7323.939 |
|
||
73.26 |
Muut tavarat, rautaa tai terästä |
||
7326.1 |
|
||
7326.19 |
|
||
7326.20 |
|
||
7326.209 |
|
||
7326.90 |
|
||
7326.909 |
|
||
76.10 |
Alumiiniset rakenteet (ei kuitenkaan nimikkeen 94.06 tehdasvalmisteiset rakennukset) ja rakenteiden osat (esim. sillat ja siltaelementit, tornit, ristikkomastot, katot, kattorakenteet, ovet, ikkunat, ovenkarmit, ikkunankehykset ja -karmit, kynnykset, kaiteet ja pylväät); alumiinilevyt, -tangot, -profiilit, -putket ja niiden kaltaiset tavarat, rakenteissa käytettäviksi valmistetut |
||
7610.10 |
|
||
7610.109 |
|
||
7610.90 |
|
||
7610.901 |
|
||
7610.909 |
|
||
7611.00 |
Alumiiniset säiliöt, altaat, sammiot ja niiden kaltaiset astiat, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, enemmän kuin 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita |
||
7611.001 |
|
||
7611.009 |
|
||
76.14 |
Säikeislanka, kaapeli, punottu nauha ja niiden kaltaiset tavarat, alumiinia, ilman sähköeristystä |
||
7614.10 |
|
||
7614.90 |
|
||
8304.00 |
Asiakirjakaapit, kortistokaapit, lomakelaatikot, käsikirjoitustuet, kynäkaukalot, leimasintelineet ja niiden kaltaiset toimistotarvikkeet, epäjaloa metallia, muut kuin nimikkeen 94.03 toimistohuonekalut |
||
83.09 |
Tulpat, korkit ja kannet (myös kruunukorkit, kierrekorkit ja -kannet ja kaatotulpat), pullonkapselit, kierretulpat, tulpansuojukset, sinetit ja muut pakkaustarvikkeet, epäjaloa metallia |
||
8309.90 |
|
||
8309.902 |
|
||
8309.903 |
|
||
8309.909 |
|
||
84.02 |
Höyrykattilat ja muut höyrynkehittimet (muut kuin keskuslämmityskattilat, joilla voidaan kehittää myös matalapaineista höyryä); kuumavesikattilat |
||
8402.1 |
|
||
8402.11 |
|
||
8402.111 |
|
||
8402.112 |
|
||
8402.119 |
|
||
8402.12 |
|
||
8402.121 |
|
||
8402.129 |
|
||
8402.19 |
|
||
8402.191 |
|
||
8402.192 |
|
||
8402.193 |
|
||
8402.199 |
|
||
8402.20 |
|
||
8402.201 |
|
||
84.03 |
Keskuslämmityskattilat, muut kuin nimikkeeseen 84.02 kuuluvat |
||
8403.90 |
|
||
84.04 |
Nimikkeiden 84.02 ja 84.03 höyrynkehittimien ja kattiloiden apulaitteet (esim. esilämmittimet, tulistimet, noenpoistolaitteet ja savukaasun palautuslaitteet); höyrykoneiden lauhduttimet: |
||
8404.90 |
|
||
84.06 |
Höyryturbiinit |
||
8406.90 |
|
||
84.16 |
Tulipesänpolttimet nestemäistä polttoainetta, jauhemaista kiinteää polttoainetta tai kaasua varten; mekaaniset polttoaineen syöttölaitteet, myös niiden mekaaniset arinat ja mekaaniset tuhkanpoistolaitteet sekä niiden kaltaiset laitteet |
||
8416.20 |
|
||
8416.209 |
|
||
84.18 |
Jääkaapit, pakastimet ja muut jäähdytys- tai jäädytyslaitteet ja -laitteistot, sähköllä toimivat ja muut; lämpöpumput, muut kuin nimikkeen 84.15 ilmastointilaitteet |
||
8418.2 |
|
||
8418.21 |
|
||
8418.22 |
|
||
8418.29 |
|
||
8418.50 |
|
||
84.19 |
Koneet ja laitteet, myös sähköllä kuumennettavat, aineiden käsittelyä varten lämpötilan muutoksen käsittävällä menettelyllä, kuten kuumentamalla, keittämällä, paahtamalla, tislaamalla, rektifioimalla, steriloimalla, pastöroimalla, höyryttämällä, kuivaamalla, haihduttamalla, höyrystämällä, tiivistämällä tai jäähdyttämällä, muut kuin koneet ja laitteet, jollaisia käytetään taloustarkoituksiin; vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat, muut kuin sähköllä toimivat |
||
8419.1 |
vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat, muut kuin sähköllä toimivat |
||
8419.111 |
|
||
8419.119 |
|
||
8419.191 |
|
||
8419.199 |
|
||
8419.40 |
|
||
8419.401 |
|
||
8419.409 |
|
||
8419.8 |
|
||
8419.81 |
|
||
8419.819 |
|
||
8419.89 |
|
||
8419.899 |
|
||
8419.8999 |
|
||
84.20 |
Kalanterikoneet ja muut valssauskoneet, muut kuin metallin tai lasin valssaukseen tarkoitetut, sekä niiden telat |
||
8420.10 |
|
||
8420.101 |
|
||
8420.1011 |
|
||
84.21 |
Lingot, myös kuivauslingot; nesteiden tai kaasujen suodatus- tai puhdistuskoneet ja -laitteet |
||
8421.1 |
|
||
8421.121 |
|
||
8421.2 |
|
||
8421.29 |
|
||
8421.299 |
|
||
8421.3 |
|
||
8421.31 |
|
||
8421.319 |
|
||
8421.39 |
|
||
8421.399 |
|
||
8421.9 |
|
||
8421.91 |
|
||
8421.919 |
|
||
84.23 |
Punnituslaitteet (ei kuitenkaan vaa'at, joiden herkkyys on vähintään 0,05 g), myös painon perusteella toimivat lasku- tai tarkkailulaitteet; punnituslaitteiden kaikenlaiset punnukset |
||
8423.30 |
|
||
8423.8 |
|
||
8423.81 |
|
||
8423.82 |
|
||
8423.829 |
|
||
8423.89 |
|
||
8423.891 |
|
||
8423.899 |
|
||
84.24 |
Mekaaniset nesteen tai jauheen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteet (myös käsikäyttöiset); tulensammuttimet, myös panostetut; ruiskupistoolit ja niiden kaltaiset laitteet; höyryn- tai hiekanpuhalluskoneet sekä niiden kaltaiset suihkutuskoneet |
||
8424.10 |
|
||
8424.109 |
|
||
8424.8 |
|
||
8424.81 |
|
||
8424.819 |
|
||
84.27 |
Haarukkatrukit; muut trukit, joissa on nosto- tai käsittelylaitteet |
||
8427.20 |
|
||
8427.209 |
|
||
8427.90 |
|
||
84.28 |
Muut nosto-, käsittely-, lastaus- tai purkauskoneet ja -laitteet (esim. hissit, liukuportaat, kuljettimet ja ilmaköysiradat) |
||
8428.20 |
|
||
8428.209 |
|
||
8428.3 |
|
||
8428.39 |
|
||
8428.399 |
|
||
84.32 |
Maanviljelys-, puutarhanhoito- tai metsänhoitokoneet ja -laitteet maan muokkaamista tai viljelyä varten; nurmikko- tai urheilukenttäjyrät |
||
8432.10 |
|
||
8432.2 |
|
||
8432.21 |
|
||
8432.29 |
|
||
8432.30 |
|
||
8432.301 |
|
||
8432.309 |
|
||
8432.40 |
|
||
8432.80 |
|
||
84.33 |
Sadonkorjuu- tai puimakoneet ja -laitteet, myös olki- tai rehupaalaimet; ruohonleikkuu- tai niittokoneet; munien, hedelmien tai muiden maataloustuotteiden puhdistus- tai lajittelukoneet, muut kuin nimikkeen 84.37 koneet ja laitteet |
||
8433.1 |
|
||
8433.11 |
|
||
8433.19 |
|
||
8433.20 |
|
||
84.38 |
Muualle tähän ryhmään kuulumattomat koneet ja laitteet elintarvikkeiden tai juomien teollista valmistusta varten, muut kuin koneet ja laitteet eläinrasvojen ja -öljyjen tai kasvirasvojen ja rasvaisten kasviöljyjen erottamista tai valmistusta varten |
||
8438.50 |
|
||
8438.60 |
|
||
84.52 |
Ompelukoneet, muut kuin nimikkeen 84.40 kirjannitomakoneet; erityisesti ompelukoneita varten suunnitellut huonekalut, alustat, kotelot ja suojukset; ompelukoneenneulat |
||
8452.10 |
|
||
84.57 |
Työstökeskukset, yksikkörakenteiset koneet (yksiasemaiset työstöyksiköt) ja moniasemaiset transferkoneet, metallin työstöön |
||
8457.20 |
|
||
8457.30 |
|
||
84.58 |
Lastuavat sorvit (myös sorvauskeskukset) metallin työstöön |
||
8458.1 |
|
||
8458.19 |
|
||
84.59 |
Lastuavat työstökoneet [myös koneet, joissa karapää liikkuu johteilla (way-type unit head machines)] metallin poraukseen, avarrukseen, jyrsintään tai kierteitykseen, muut kuin nimikkeen 84.58 sorvit (myös sorvauskeskukset) |
||
8459.2 |
|
||
8459.29 |
|
||
8459.299 |
|
||
8459.6 |
|
||
8459.61 |
|
||
8459.619 |
|
||
8459.69 |
|
||
8459.699 |
|
||
84.60 |
Työstökoneet metallin tai kermettien purseenpoistoon, teroitukseen, hiontaan, laahintaan, hiertämiseen, kiillotukseen tai muuhun viimeistelyyn hiomakivien tai muiden hioma- tai kiillotusaineiden avulla, muut kuin nimikkeen 84.61 hammaspyörien leikkuu-, hioma- tai viimeistelykoneet |
||
8460.2 |
Muut hiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm |
||
8460.29 |
|
||
8460.292 |
|
||
8460.3 |
|
||
8460.39 |
|
||
84.61 |
Työstökoneet höyläykseen, poikittaishöyläykseen, pistoon, avennukseen, sahaukseen tai katkaisuun sekä muut lastuavat työstökoneet, myös hammaspyörien leikkuu-, hioma- tai viimeistelykoneet, metallia tai kermettejä varten, muualle kuulumattomat |
||
8461.50 |
|
||
84.81 |
Hanat, venttiilit ja niiden kaltaiset laitteet putkijohtoja, höyrykattiloita, säiliöitä, astioita tai niiden kaltaisia tavaroita varten, myös paineenalennusventtiilit ja termostaatin ohjaamat venttiilit |
||
8481.10 |
paineenalennusventtiilit |
||
8481.109 |
|
||
8481.30 |
|
||
8481.309 |
|
||
8481.40 |
|
||
8481.409 |
|
||
8481.80 |
|
||
8481.801 |
|
||
8481.806 |
|
||
85.01 |
Sähkömoottorit ja -generaattorit (ei kuitenkaan sähkögeneraattoriyhdistelmät) |
||
8501.3 |
|
||
8501.31 |
|
||
8501.319 |
|
||
8501.33 |
|
||
8501.339 |
|
||
8501.40 |
|
||
8501.409 |
|
||
8501.4099 |
|
||
8501.5 |
|
||
8501.51 |
|
||
8501.519 |
|
||
8501.5199 |
|
||
8501.52 |
|
||
8501.529 |
|
||
8501.5299 |
|
||
85.02 |
Sähkögeneraattoriyhdistelmät ja pyörivät sähkömuuttajat |
||
8502.1 |
|
||
8502.11 |
|
||
8502.119 |
|
||
8502.12 |
|
||
8502.129 |
|
||
8502.13 |
|
||
8502.139 |
|
||
8502.20 |
|
||
8502.209 |
|
||
8502.3 |
|
||
8502.39 |
|
||
8502.391 |
|
||
8502.3919 |
|
||
8502.399 |
|
||
8502.3999 |
|
||
8502.40 |
|
||
8502.409 |
|
||
85.04 |
Sähkömuuntajat, staattiset sähkömuuttajat (esim. tasasuuntaajat) ja induktorit |
||
8504.10 |
|
||
8504.109 |
|
||
8504.3 |
|
||
8504.34 |
|
||
8504.349 |
|
||
8504.40 |
|
||
8504.409 |
|
||
85.05 |
Sähkömagneetit; kestomagneetit ja tavarat, jotka magnetoinnin jälkeen on tarkoitettu käytettäviksi kestomagneetteina; sähkömagneetti- tai kestomagneetti-istukat ja niiden kaltaiset pitimet; sähkömagneettiset kytkimet ja jarrut; sähkömagneettiset nostopäät |
||
8505.20 |
|
||
85.30 |
Sähköllä toimivat merkinanto-, turva- tai liikenteenvalvonta- tai -ohjauslaitteet rautateitä, raitioteitä, katuja, teitä, sisävesiväyliä, paikoitustiloja, satamia tai lentokenttiä varten (muut kuin nimikkeeseen 86.08 kuuluvat) |
||
8530.10 |
|
||
8530.80 |
|
||
85.39 |
Sähköhehkulamput tai sähköpurkauslamput ja -putket, myös umpiovalonheittimet (sealed-beam lamp units) sekä ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput |
||
8539.2 |
|
||
8539.29 |
|
||
85.44 |
Eristetty (myös emaloitu tai anodisoitu) lanka ja kaapeli (myös koaksiaalikaapeli) sekä muut eristetyt sähköjohtimet, myös jos niissä on liittimiä; optiset kuitukaapelit, joissa kullakin kuidulla on oma kuorensa, myös jos niihin on yhdistetty sähköjohtimia tai jos niissä on liittimiä |
||
8544.1 |
|
||
8544.111 |
|
||
8544.20 |
|
||
86.01 |
Veturit, jotka toimivat ulkoisella virtalähteellä tai sähköakuilla |
||
8601.10 |
|
||
8601.102 |
|
||
8601.109 |
|
||
86.02 |
Muut veturit; tenderit |
||
8602.10 |
|
||
8602.90 |
|
||
8602.901 |
|
||
8602.902 |
|
||
8602.909 |
|
||
86.03 |
Itseliikkuvat rautatie- tai raitiotievaunut, muut kuin nimikkeeseen 86.04 kuuluvat |
||
8603.10 |
|
||
8603.101 |
|
||
8603.102 |
|
||
8603.103 |
|
||
8603.109 |
|
||
8603.90 |
|
||
8603.901 |
|
||
8603.902 |
|
||
8603.909 |
|
||
8605.00 |
Rautatien tai raitiotien matkustajavaunut, itseliikkumattomat; matkatavara-, posti- ja muut rautatien tai raitiotien erikoisvaunut, itseliikkumattomat (ei kuitenkaan nimikkeeseen 86.04 kuuluvat) |
||
8605.001 |
|
||
8605.002 |
|
||
8605.009 |
|
||
86.06 |
Rautatien tai raitiotien tavaravaunut, itseliikkumattomat |
||
8606.10 |
|
||
8606.20 |
|
||
8606.30 |
|
||
8606.9 |
|
||
8606.91 |
|
||
8606.911 |
|
||
8606.919 |
|
||
8606.92 |
|
||
8606.99 |
|
||
8606.991 |
|
||
8606.999 |
|
||
86.07 |
Rautatien tai raitiotien veturien tai muun liikkuvan kaluston osat |
||
8607.1 |
|
||
8607.11 |
|
||
8607.12 |
|
||
8607.30 |
|
||
8609.00 |
Kontit (myös nesteenkuljetuskontit), jotka on erityisesti suunniteltu ja varustettu yhtä tai useampaa kuljetusmuotoa varten |
||
8609.009 |
|
||
87.01 |
Traktorit, muut kuin nimikkeeseen 87.09 kuuluvat |
||
8701.20 |
|
||
8701.202 |
|
||
8701.204 |
|
||
87.02 |
Moottoriajoneuvot vähintään 10 henkilön (kuljettaja mukaan lukien) kuljettamiseen |
||
8702.10 |
|
||
8702.101 |
|
||
8702.102 |
|
||
8702.90 |
|
||
8702.901 |
|
||
8702.902 |
|
||
8702.903 |
|
||
8702.909 |
|
||
87.03 |
Autot ja muut moottoriajoneuvot, pääasiallisesti henkilökuljetukseen suunnitellut (muut kuin nimikkeeseen 87.02 kuuluvat), myös farmariautot ja kilpa-autot |
||
8703.2 |
|
||
8703.21 |
|
||
8703.212 |
|
||
8703.219 |
|
||
8703.22 |
|
||
8703.222 |
|
||
8703.229 |
|
||
8703.23 |
|
||
8703.232 |
|
||
8703.235 |
|
||
8703.239 |
|
||
8703.24 |
|
||
8703.242 |
|
||
8703.245 |
|
||
8703.249 |
|
||
8703.3 |
|
||
8703.31 |
|
||
8703.312 |
|
||
8703.319 |
|
||
8703.32 |
|
||
8703.322 |
|
||
8703.325 |
|
||
8703.329 |
|
||
8703.33 |
|
||
8703.332 |
|
||
8703.335 |
|
||
8703.339 |
|
||
8703.90 |
|
||
8703.902 |
|
||
8703.909 |
|
||
87.04 |
Tavarankuljetukseen tarkoitetut moottoriajoneuvot |
||
8704.2 |
|
||
8704.23 |
|
||
8704.231 |
|
||
8706.00 |
Alustat, moottorein varustetut, nimikkeiden 87.01—87.05 moottoriajoneuvoja varten |
||
8706.002 |
|
||
87.07 |
Korit (myös ohjaamot), nimikkeiden 87.01—87.05 moottoriajoneuvoja varten |
||
8707.10 |
|
||
8707.90 |
|
||
8707.901 |
|
||
8707.902 |
|
||
8707.909 |
|
||
87.08 |
Nimikkeiden 87.01—87.05 moottoriajoneuvojen osat ja tarvikkeet |
||
8708.10 |
|
||
8708.2 |
|
||
8708.291 |
|
||
8708.3 |
|
||
8708.39 |
|
||
8708.9 |
|
||
8708.92 |
|
||
8708.93 |
|
||
8708.99 |
|
||
8708.991 |
|
||
8708.992 |
|
||
8708.999 |
|
||
87.11 |
Moottoripyörät (myös mopot) ja apumoottorilla varustetut polkupyörät, myös sivuvaunuineen; sivuvaunut |
||
8711.10 |
|
||
8711.20 |
joissa on iskumäntäpolttomoottori, iskutilavuus suurempi kuin 50 cm3, mutta enintään 250 cm3 |
||
8711.201 |
|
||
8711.209 |
|
||
8711.30 |
|
||
8711.301 |
|
||
8711.309 |
|
||
8711.40 |
joissa on iskumäntäpolttomoottori, iskutilavuus suurempi kuin 500 cm3, mutta enintään 800 cm3 |
||
8711.401 |
|
||
8711.409 |
|
||
8711.50 |
|
||
8711.509 |
|
||
8711.90 |
|
||
8711.901 |
|
||
8711.909 |
|
||
87.14 |
Nimikkeiden 87.11—87.13 kulkuneuvojen osat ja tarvikkeet |
||
8714.1 |
|
||
8714.11 |
|
||
8714.9 |
|
||
8714.92 |
|
||
8714.93 |
|
||
8714.94 |
|
||
8714.95 |
|
||
87.16 |
Perävaunut ja puoliperävaunut; muut kuljetusvälineet, ilman mekaanista kuljetuskoneistoa; niiden osat |
||
8716.20 |
|
||
8716.209 |
|
||
8716.3 |
|
||
8716.31 |
|
||
8716.311 |
|
||
8716.40 |
|
||
8716.80 |
|
||
89.03 |
Huvi- tai urheilukäyttöön tarkoitetut alukset; soutuveneet ja kanootit |
||
8903.10 |
|
||
8903.9 |
|
||
8903.92 |
|
||
8903.99 |
|
||
94.01 |
Istuimet (muut kuin nimikkeeseen 94.02 kuuluvat), myös vuoteiksi muutettavat, sekä niiden osat |
||
9401.30 |
|
||
9401.90 |
|
||
9401.902 |
|
||
9401.903 |
|
||
9401.904 |
|
||
94.04 |
Vuoteiden joustinpohjat; vuodevarusteet ja niiden kaltaiset sisustustavarat (esim. patjat, täytetyt vuodepeitteet, tyynyt ja pielukset), jousitetut tai millä aineella tahansa täytetyt tai pehmustetut tai huokoisesta kumista tai huokoisesta muovista tehdyt, myös verhoamattomat |
||
9404.10 |
|
||
9404.2 |
|
||
9404.21 |
|
||
9404.29 |
|
||
9404.30 |
|
||
9404.90 |
|
||
9406.00 |
Tehdasvalmisteiset rakennukset |
||
9406.001 |
|
||
9406.002 |
|
||
9406.004 |
|
||
9406.005 |
|
||
9406.009 |
|
||
9602.00 |
Kasvi- tai kivennäisveistoaineet, valmistetut, ja näistä aineista tehdyt tavarat; vahasta, steariinista, luonnosta saaduista kumeista, luonnonhartsista tai muovailumassasta valetut, muotoon puristetut tai veistetyt tavarat sekä muut muualle kuulumattomat valetut, muotoon puristetut tai veistetyt tavarat; valmistettu kovettamaton gelatiini (ei kuitenkaan nimikkeen 35.03 gelatiini) sekä kovettamattomasta gelatiinista tehdyt tavarat |
||
9602.001 |
|
||
9602.002 |
|
||
9602.009 |
|
||
96.06 |
Napit, myös painonapit, napinsydämet ja muut näiden tavaroiden osat; napinteelmät |
||
9606.10 |
|
||
9606.2 |
|
||
9606.21 |
|
||
9606.22 |
|
||
9606.29 |
|
||
9606.30 |
|
||
96.07 |
Vetoketjut ja niiden osat |
||
9607.1 |
|
||
9607.11 |
|
||
9607.19 |
|
||
9607.20 |
|
||
96.08 |
Kuulakärkikynät; huopa-, kuitu- tai muulla huokoisella kärjellä varustetut kynät; täytekynät ja niiden kaltaiset kynät; monistuskynät; lyijytäytekynät; kynänvarret, kynänpitimet ja niiden kaltaiset pitimet; edellä mainittujen tavaroiden osat (myös hylsyt ja pidikkeet), muut kuin nimikkeeseen 96.09 kuuluvat |
||
9608.10 |
|
||
9608.20 |
|
||
9608.209 |
|
||
9608.3 |
|
||
9608.31 |
|
||
9608.39 |
|
||
9608.40 |
|
||
9608.50 |
|
||
9608.60 |
|
||
9608.9 |
|
||
9608.91 |
|
||
9608.911 |
|
||
9608.912 |
|
||
9608.913 |
|
||
9608.919 |
|
||
9608.99 |
|
||
9608.992 |
|
||
9608.999 |
|
||
96.09 |
Lyijy-, aniliini- tai värikynät (muut kuin nimikkeeseen 96.08 kuuluvat), kivikynät, irtolyijyt, myös värilliset, pastelli- ja muut väriliidut, piirustushiilet, kirjoitus- tai piirustusliitu sekä vaatturinliitu |
||
9609.10 |
|
||
9609.20 |
|
||
9609.90 |
|
LIITE II
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille yhteisön teollisuustuotteille
Tulleja alennetaan seuraavasti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 70 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 kukin tulli alennetaan 40 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 kukin tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 kukin tulli alennetaan 15 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2007 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
HS 6+ |
Tavaran kuvaus |
||
25.22 |
Kalkki, sammuttamaton tai sammutettu, ja hydraulinen kalkki, ei kuitenkaan nimikkeen 28.25 kalsiumoksidi ja -hydroksidi |
||
2522.10 |
|
||
2522.20 |
|
||
2522.30 |
|
||
25.23 |
Portlandsementti, aluminaattisementti ja kuonasementti sekä niiden kaltainen hydraulinen sementti, myös värjätty tai klinkkereinä |
||
2523.10 |
|
||
2523.109 |
|
||
2523.2 |
|
||
2523.29 |
|
||
2523.292 |
|
||
2523.294 |
|
||
2523.295 |
|
||
2523.296 |
|
||
2523.299 |
|
||
2523.30 |
|
||
2523.301 |
|
||
2523.90 |
|
||
2710.00 |
Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa'at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia |
||
2710.001 |
|
||
2710.0012 |
|
||
2710.0013 |
|
||
2710.0019 |
|
||
2710.002 |
|
||
2710.0024 |
|
||
2710.0029 |
|
||
2710.003 |
|
||
2710.0031 |
|
||
2710.0032 |
|
||
2710.009 |
|
||
2710.0099 |
|
||
2807.00 |
Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum) |
||
2807.001 |
|
||
2808.00 |
Typpihappo; typpi-rikkihapot (nitraushapot) |
||
2808.001 |
|
||
31.02 |
Typpilannoitteet, kivennäiset tai kemialliset |
||
3102.90 |
|
||
31.05 |
Kivennäis- tai kemialliset lannoitteet, joissa on kahta tai kolmea seuraavista lannoittavista aineista: typpeä, fosforia tai kaliumia; muut lannoitteet; tämän ryhmän lannoitteet tabletteina tai niiden kaltaisessa muodossa tai bruttopainoltaan enintään 10 kg:n pakkauksissa |
||
3105.10 |
|
||
32.06 |
Muut väriaineet; tämän ryhmän 3 huomautuksessa tarkoitetut valmisteet, muut kuin nimikkeisiin 32.03, 32.04 ja 32.05 kuuluvat; epäorgaaniset tuotteet, jollaisia käytetään luminoforeina, myös kemiallisesti määritellyt |
||
3206.20 |
|
||
3206.201 |
|
||
3206.202 |
|
||
3206.209 |
|
||
3206.4 |
|
||
3206.49 |
|
||
3206.492 |
|
||
3206.494 |
|
||
33.04 |
Kauneudenhoito- ja meikkivalmisteet sekä ihonhoitovalmisteet (muut kuin lääkkeet), myös aurinkosuoja- ja rusketusvalmisteet; manikyyri- ja pedikyyrivalmisteet |
||
3304.10 |
|
||
3304.109 |
|
||
3304.20 |
|
||
3304.209 |
|
||
3304.30 |
|
||
3304.309 |
|
||
33.05 |
Hiuksiin käytettävät valmisteet |
||
3305.10 |
|
||
3305.109 |
|
||
3305.20 |
|
||
3305.209 |
|
||
3305.30 |
|
||
3305.309 |
|
||
3305.90 |
|
||
3305.909 |
|
||
33.06 |
Suun- ja hampaidenhoitovalmisteet, myös hammasproteesin kiinnitystahnat ja -jauheet; hammasvälien puhdistukseen käytettävä lanka (hammaslanka), yksittäisissä vähittäismyyntipakkauksissa |
||
3306.10 |
|
||
3306.109 |
|
||
3306.90 |
|
||
3306.909 |
|
||
33.07 |
Parranajovalmisteet, myös ns. pre-shave- ja after-shave-valmisteet, henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetut deodorantit, kylpyvalmisteet, karvanpoistoaineet ja muut muualle kuulumattomat hajuste-, kosmeettiset ja toalettivalmisteet; huoneilman raikasteet, myös hajustetut ja desinfioivat |
||
3307.10 |
Parranajovalmisteet, myös ns. pre-shave- ja after-shave-valmisteet |
||
3307.109 |
|
||
3307.20 |
|
||
3307.209 |
|
||
3307.30 |
|
||
3307.309 |
|
||
3307.4 |
Huoneilman hajustamiseen tai raikastamiseen tarkoitetut valmisteet, myös uskonnollisten rituaalien yhteydessä käytettävät hyvänhajuiset valmisteet |
||
3307.49 |
|
||
3307.499 |
|
||
34.02 |
Orgaaniset pinta-aktiiviset aineet (muut kuin saippua ja suopa); pinta-aktiiviset valmisteet, pesuvalmisteet (myös pesuapuvalmisteet) ja puhdistusvalmisteet, myös jos niissä on saippuaa tai suopaa, muut kuin nimikkeen 34.01 valmisteet |
||
3402.1 |
|
||
3402.11 |
|
||
3402.111 |
|
||
3402.112 |
|
||
3402.20 |
|
||
3402.201 |
|
||
3402.209 |
|
||
3402.90 |
|
||
3402.901 |
|
||
38.08 |
Hyönteisten torjunta-aineet, rotanmyrkyt, sienitautien ja rikkakasvien torjunta-aineet, itämistä estävät aineet, kasvien kasvua säätävät aineet, desinfioimisaineet ja niiden kaltaiset tuotteet, vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa tai valmisteina tai tavaroina (esim. rikitetyt nauhat, sydämet ja kynttilät sekä kärpäspaperi) |
||
3808.20 |
|
||
3808.209 |
|
||
39.17 |
Putket ja letkut sekä niiden liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja laipat), muovia |
||
3917.2 |
|
||
3917.21 |
|
||
3917.211 |
|
||
3917.219 |
|
||
3917.2199 |
|
||
3917.22 |
|
||
3917.229 |
|
||
3917.23 |
|
||
3917.239 |
|
||
3917.29 |
|
||
3917.299 |
|
||
3917.31 |
|
||
3917.319 |
|
||
3917.32 |
|
||
3917.329 |
|
||
3917.33 |
|
||
3917.339 |
|
||
3917.39 |
|
||
3917.399 |
|
||
3917.40 |
|
||
3917.409 |
|
||
39.18 |
Muoviset lattianpäällysteet, myös itsekiinnittyvät, rullina tai laattoina; tämän ryhmän 9 huomautuksessa määritellyt muoviset seinän- ja katonpäällysteet |
||
3918.10 |
|
||
3918.90 |
|
||
39.19 |
Itsekiinnittyvät laatat, levyt, kalvot, teippi, kaistaleet ja muut litteät tuotteet, muovia, myös rullina |
||
3919.10 |
|
||
3919.101 |
|
||
3919.102 |
|
||
3919.103 |
|
||
3919.109 |
|
||
39.20 |
Muut laatat, levyt, kalvot, kaistaleet ja nauhat, muovia, ei kuitenkaan huokoista muovia eikä muihin aineisiin vahvistamalla, kerrostamalla, tukemalla tai vastaavalla tavalla yhdistetyt |
||
3920.10 |
|
||
3920.109 |
|
||
3920.30 |
|
||
3920.4 |
|
||
3920.42 |
|
||
40.12 |
Uudelleen pinnoitetut tai käytetyt pneumaattiset ulkorenkaat, kumia; umpikumirenkaat, joustorenkaat, vaihdettavat ulkorenkaan kulutuspinnat sekä vannenauhat, kumia |
||
4012.10 |
|
||
4012.109 |
|
||
4012.20 |
|
||
4012.209 |
|
||
4012.90 |
|
||
4012.909 |
|
||
44.09 |
Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä tai pinnalta koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai sormijatkettu |
||
4409.20 |
|
||
4409.202 |
|
||
4409.203 |
|
||
4409.204 |
|
||
4409.209 |
|
||
48.05 |
Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 2 huomautuksessa määrätään |
||
4805.2 |
|
||
4805.29 |
|
||
4805.291 |
|
||
4805.299 |
|
||
4805.30 |
|
||
4805.60 |
|
||
4805.601 |
|
||
4805.609 |
|
||
4805.6091 |
|
||
4805.6099 |
|
||
4805.70 |
|
||
48.08 |
Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin tasaisin pintalevyin), krepattu, poimutettu, kohokuvioitu tai rei'itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeessä 48.03 kuvaillun kaltainen paperi |
||
4808.10 |
|
||
64.01 |
Vedenpitävät jalkineet, joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia tai muovia ja joiden päällisiä ei ole kiinnitetty pohjaan eikä koottu ompelemalla, niittaamalla, naulaamalla, ruuvaamalla, tapittamalla tai niiden kaltaisella menetelmällä |
||
6401.10 |
|
||
6401.9 |
|
||
6401.91 |
|
||
6401.92 |
|
||
6401.99 |
|
||
64.05 |
Muut jalkineet |
||
6405.90 |
|
||
68.10 |
Sementistä, betonista tai tekokivestä valmistetut tavarat, myös vahvistetut |
||
6810.1 |
|
||
6810.11 |
|
||
6810.19 |
|
||
6810.9 |
|
||
6810.91 |
|
||
6810.99 |
|
||
68.11 |
Asbestisementistä, selluloosakuitusementistä tai niiden kaltaisesta aineesta valmistetut tavarat |
||
6811.10 |
|
||
6811.20 |
|
||
6811.30 |
|
||
6811.90 |
|
||
69.08 |
Lasitetut keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasitetut keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tuotteet, myös alustalla |
||
6908.10 |
|
||
70.03 |
Valettu tai valssattu tasolasi ja valetut tai valssatut lasiprofiilit, myös sellaiset, joissa on absorboiva, heijastava tai heijastamaton kerros, mutta joita ei ole muulla tavalla valmistettu |
||
7003.1 |
|
||
7003.12 |
|
||
7003.19 |
|
||
7003.199 |
|
||
7003.20 |
|
||
7003.30 |
|
||
70.07 |
Karkaistu tai laminoitu varmuuslasi |
||
7007.1 |
|
||
7007.11 |
|
||
7007.19 |
|
||
7007.2 |
|
||
7007.21 |
|
||
7007.219 |
|
||
7007.29 |
|
||
70.10 |
Lasiset pullot, myös koripullot, tölkit, ruukut, ampullit ja muut astiat, jollaisia käytetään tavaroiden kuljetukseen tai pakkaamiseen; lasiset säilöntätölkit; lasiset tulpat, kannet ja muut sulkimet |
||
7010.10 |
|
||
7010.20 |
|
||
7010.9 |
|
||
7010.91 |
|
||
7010.92 |
|
||
73.02 |
Rautatie- tai raitiotieradan rakennusosat, rautaa tai terästä, kuten kiskot, johtokiskot, hammaskiskot, vaihteenkielet, risteyskappaleet, vaihdetangot ja muut raideristeyksien tai -vaihteiden osat, ratapölkyt, sidekiskot, kiskontuolit ja niiden kiilat, aluslaatat, puristuslaatat, liukulaatat, sideraudat ja muut kiskojen asentamiseen, liittämiseen tai kiinnittämiseen käytettävät erityistavarat |
||
7302.40 |
|
||
7302.90 |
|
||
73.04 |
Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä |
||
7304.10 |
|
||
7304.2 |
|
||
7304.29 |
|
||
7304.292 |
|
||
7304.295 |
|
||
7304.299 |
|
||
7304.3 |
|
||
7304.31 |
|
||
7304.319 |
|
||
7304.3199 |
|
||
7304.39 |
|
||
7304.399 |
|
||
73.06 |
Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä |
||
7306.10 |
|
||
7306.20 |
|
||
7306.201 |
|
||
7306.30 |
|
||
7306.309 |
|
||
7306.60 |
|
||
7306.601 |
|
||
7306.6019 |
|
||
73.10 |
Altaat, astiat, tynnyrit, tölkit, laatikot, rasiat ja niiden kaltaiset säilytyspäällykset, kaikkia aineita (ei kuitenkaan tiivistettyjä tai nesteytettyjä kaasuja) varten, rautaa tai terästä, enintään 300 litraa vetävät, myös vuoratut tai lämpöeristetyt, mutta ilman mekaanisia tai lämmitys- tai jäähdytysvarusteita |
||
7310.10 |
|
||
7310.2 |
vähemmän kuin 50 litraa vetävät |
||
7310.21 |
|
||
7310.29 |
|
||
7310.299 |
|
||
73.14 |
Metallikangas (myös päätön), ristikko sekä aitaus- ja muu verkko, valmistettu rauta- tai teräslangasta; leikkoverkko, rautaa tai terästä |
||
7314.20 |
|
||
73.21 |
Uunit, kamiinat, liedet (myös jos niissä on lisäkattila keskuslämmitystä varten), grillit, hiilipannut, kaasukeittimet, lämpölevyt ja niiden kaltaiset talouslaitteet, muut kuin sähköllä toimivat, sekä niiden osat, rautaa tai terästä |
||
7321.1 |
|
||
7321.12 |
|
||
7321.8 |
|
||
7321.81 |
|
||
7321.82 |
|
||
7321.83 |
|
||
7321.90 |
|
||
73.22 |
Lämmönsäteilijät keskuslämmitystä varten, ei kuitenkaan sähköllä kuumennettavat, sekä niiden osat, rautaa tai terästä; ilmankuumentimet ja kuuman ilman jakelulaitteet (myös raittiin tai ilmastoidun ilman jakeluun soveltuvat), joissa on moottorituuletin tai -puhallin, ei kuitenkaan sähköllä kuumennettavat, sekä niiden osat, rautaa tai terästä |
||
7322.1 |
lämmönsäteilijät ja niiden osat |
||
7322.11 |
|
||
7322.19 |
|
||
7322.90 |
|
||
7322.909 |
|
||
76.04 |
Alumiinitangot ja -profiilit |
||
7604.10 |
|
||
7604.2 |
|
||
7604.21 |
|
||
7604.211 |
|
||
7604.219 |
|
||
7604.29 |
|
||
76.05 |
Alumiinilanka |
||
7605.1 |
|
||
7605.11 |
|
||
7605.119 |
|
||
7605.19 |
|
||
76.06 |
Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2 mm |
||
7606.1 |
|
||
7606.11 |
|
||
7606.119 |
|
||
7606.12 |
|
||
7606.122 |
|
||
7606.129 |
|
||
7606.9 |
|
||
7606.91 |
|
||
7606.92 |
|
||
76.07 |
Alumiinifolio (myös painettu tai paperilla, kartongilla, pahvilla, muovilla tai niiden kaltaisella tukiaineella vahvistettu), paksuus (tukiainetta huomioon ottamatta) enintään 0,2 mm |
||
7607.1 |
|
||
7607.19 |
|
||
7607.199 |
|
||
7607.20 |
|
||
7607.209 |
|
||
76.08 |
Alumiiniputket |
||
7608.10 |
|
||
7608.109 |
|
||
7608.20 |
|
||
7608.209 |
|
||
7609.00 |
Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia |
||
76.16 |
Muut alumiinitavarat |
||
7616.9 |
|
||
7616.99 |
|
||
7616.991 |
|
||
7616.999 |
|
||
82.15 |
Lusikat, haarukat, liemikauhat, reikäkauhat, kakkulapiot, kalaveitset, voiveitset, sokeripihdit ja niiden kaltaiset keittiö- ja ruokailuvälineet |
||
8215.10 |
|
||
8215.20 |
|
||
8215.9 |
|
||
8215.91 |
|
||
8215.99 |
|
||
83.09 |
Tulpat, korkit ja kannet (myös kruunukorkit, kierrekorkit ja -kannet ja kaatotulpat), pullonkapselit, kierretulpat, tulpansuojukset, sinetit ja muut pakkaustarvikkeet, epäjaloa metallia |
||
8309.10 |
|
||
8309.90 |
|
||
8309.901 |
|
||
83.11 |
Lanka, puikot, putket, levyt, elektrodit ja niiden kaltaiset tavarat, epäjaloa metallia tai metallikarbidia, juotos- tai hitsausainepäällyksin tai -täyttein, jollaisia käytetään metallin tai metallikarbidien juottamiseen tai hitsaamiseen; lanka ja puikot, yhteenpuristettua epäjaloa metallijauhetta, metallin ruiskuttamiseen käytettävät |
||
8311.10 |
|
||
8311.20 |
|
||
8311.30 |
|
||
8311.90 |
|
||
84.03 |
Keskuslämmityskattilat, muut kuin nimikkeeseen 84.02 kuuluvat |
||
8403.10 |
|
||
8403.101 |
|
||
8403.102 |
|
||
8403.103 |
|
||
8403.109 |
|
||
84.04 |
Nimikkeiden 84.02 ja 84.03 höyrynkehittimien ja kattiloiden apulaitteet (esim. esilämmittimet, tulistimet, noenpoistolaitteet ja savukaasun palautuslaitteet); höyrykoneiden lauhduttimet |
||
8404.10 |
|
||
8404.101 |
|
||
8404.109 |
|
||
8404.20 |
|
||
84.06 |
Höyryturbiinit |
||
8406.10 |
|
||
8406.101 |
|
||
8406.109 |
|
||
8406.8 |
|
||
8406.81 |
|
||
8406.811 |
|
||
8406.819 |
|
||
8406.82 |
|
||
8406.821 |
|
||
8406.829 |
|
||
84.08 |
Puristussytytteiset mäntämoottorit (diesel- tai puolidieselmoottorit) |
||
8408.10 |
|
||
8408.102 |
|
||
8408.109 |
|
||
84.13 |
Nestepumput, myös mittauslaittein; neste-elevaattorit |
||
8413.11 |
|
||
8413.30 |
|
||
8413.309 |
|
||
8413.60 |
|
||
8413.601 |
|
||
8413.602 |
|
||
8413.603 |
|
||
8413.6039 |
|
||
8413.604 |
|
||
8413.6049 |
|
||
8413.605 |
|
||
8413.6059 |
|
||
8413.609 |
|
||
8413.6099 |
|
||
8413.70 |
|
||
8413.701 |
|
||
84.14 |
Ilma- tai tyhjiöpumput, ilma- ja muut kaasukompressorit sekä tuulettimet; tuuletus- tai ilmankiertokuvut sisäänrakennetuin tuulettimin, myös jos niissä on suodattimet |
||
8414.20 |
|
||
8414.209 |
|
||
84.16 |
Tulipesänpolttimet nestemäistä polttoainetta, jauhemaista kiinteää polttoainetta tai kaasua varten; mekaaniset polttoaineen syöttölaitteet, myös niiden mekaaniset arinat ja mekaaniset tuhkanpoistolaitteet sekä niiden kaltaiset laitteet |
||
8416.10 |
|
||
8416.101 |
|
||
8416.102 |
|
||
8416.109 |
|
||
8416.20 |
|
||
8416.201 |
|
||
8416.202 |
|
||
8416.30 |
|
||
8416.301 |
|
||
8416.309 |
|
||
8416.90 |
|
||
84.24 |
Mekaaniset nesteen tai jauheen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteet (myös käsikäyttöiset); tulensammuttimet, myös panostetut; ruiskupistoolit ja niiden kaltaiset laitteet; höyryn- tai hiekanpuhalluskoneet sekä niiden kaltaiset suihkutuskoneet |
||
8424.20 |
|
||
8424.30 |
|
||
8424.8 |
|
||
8424.81 |
|
||
8424.811 |
|
||
8424.813 |
|
||
84.26 |
Laivojen nostopuomit; nostokurjet, myös kaapelinosturit; liikkuvat portaalinosturit, haaratrukit ja nosturitrukit |
||
8426.1 |
|
||
8426.11 |
|
||
8426.111 |
|
||
8426.119 |
|
||
8426.20 |
|
||
8426.209 |
|
||
8426.9 |
|
||
8426.91 |
|
||
8426.99 |
|
||
8426.999 |
|
||
84.28 |
Muut nosto-, käsittely-, lastaus- tai purkauskoneet ja -laitteet (esim. hissit, liukuportaat, kuljettimet ja ilmaköysiradat) |
||
8428.10 |
|
||
8428.103 |
|
||
8428.3 |
|
||
8428.33 |
|
||
8426.339 |
|
||
8428.40 |
|
||
8428.90 |
|
||
8428.901 |
|
||
8428.909 |
|
||
8428.9099 |
|
||
84.29 |
Itseliikkuvat puskutraktorit (bulldozerit ja angledozerit), tiehöylät, raappauskoneet, kaivinkoneet, kauhakuormaajat, maantiivistyskoneet ja tiejyrät |
||
8429.5 |
|
||
8429.51 |
|
||
8429.512 |
|
||
84.33 |
Sadonkorjuu- tai puimakoneet ja -laitteet, myös olki- tai rehupaalaimet; ruohonleikkuu- tai niittokoneet; munien, hedelmien tai muiden maataloustuotteiden puhdistus- tai lajittelukoneet, muut kuin nimikkeen 84.37 koneet ja laitteet |
||
8433.5 |
|
||
8433.51 |
|
||
8433.511 |
|
||
8433.5112 |
|
||
84.58 |
Lastuavat sorvit (myös sorvauskeskukset) metallin työstöön |
||
8458.1 |
|
||
8458.11 |
|
||
84.59 |
Lastuavat työstökoneet [myös koneet, joissa karapää liikkuu johteilla (way-type unit head machines) metallin poraukseen, avarrukseen, jyrsintään tai kierteitykseen, muut kuin nimikkeen 84.58 sorvit (myös sorvauskeskukset) |
||
8459.10 |
|
||
8459.5 |
|
||
8459.51 |
|
||
84.60 |
Työstökoneet metallin tai kermettien purseenpoistoon, teroitukseen, hiontaan, laahintaan, hiertämiseen, kiillotukseen tai muuhun viimeistelyyn hiomakivien tai muiden hioma- tai kiillotusaineiden avulla, muut kuin nimikkeen 84.61 hammaspyörien leikkuu-, hioma- tai viimeistelykoneet |
||
8460.2 |
muut hiomakoneet, joissa yhden akselin asemointitarkkuus on vähintään 0,01 mm |
||
8460.29 |
|
||
8460.291 |
|
||
84.81 |
Hanat, venttiilit ja niiden kaltaiset laitteet putkijohtoja, höyrykattiloita, säiliöitä, astioita tai niiden kaltaisia tavaroita varten, myös paineenalennusventtiilit ja termostaatin ohjaamat venttiilit |
||
8481.10 |
|
||
8481.101 |
|
||
8481.30 |
|
||
8481.301 |
|
||
8481.40 |
|
||
8481.401 |
|
||
8481.80 |
|
||
8481.802 |
|
||
8481.803 |
|
||
8481.804 |
|
||
8481.805 |
|
||
85.01 |
Sähkömoottorit ja — generaattorit (ei kuitenkaan sähkögeneraattoriyhdistelmät) |
||
8501.3 |
|
||
8501.32 |
|
||
8501.329 |
|
||
8501.34 |
|
||
8501.349 |
|
||
8501.40 |
|
||
8501.4099 |
|
||
8501.5 |
|
||
8501.51 |
|
||
8501.511 |
|
||
8501.53 |
|
||
8501.539 |
|
||
8501.6 |
|
||
8501.61 |
|
||
8501.619 |
|
||
8501.62 |
|
||
8501.629 |
|
||
8501.63 |
|
||
8501.639 |
|
||
8501.64 |
|
||
85.04 |
Sähkömuuntajat, staattiset sähkömuuttajat (esim. tasasuuntaajat) ja induktorit |
||
8504.2 |
|
||
8504.21 |
|
||
8504.211 |
|
||
8504.219 |
|
||
8504.22 |
|
||
8504.23 |
|
||
8504.3 |
|
||
8504.32 |
|
||
8504.329 |
|
||
8504.33 |
|
||
8504.331 |
|
||
8504.339 |
|
||
8504.3399 |
|
||
8504.34 |
|
||
8504.341 |
|
||
8504.50 |
|
||
8504.509 |
|
||
85.16 |
Vedenkuumennuslaitteet ja kuumanvedenvaraajat sekä uppokuumentimet, sähköllä toimivat; huoneiden tai vastaavien tilojen sähkölämmityslaitteet sekä maan sähkölämmityslaitteet; sähkölämpölaitteet hiustenkäsittelyä varten (esim. Hiustenkuivaajat, kihartimet ja kiharruspihtien kuumentimet) tai käsien kuivaamista varten; sähkösilitysraudat; muut sähkölämpölaitteet, jollaisia käytetään taloudessa; sähkökuumennusvastukset, muut kuin nimikkeeseen 85.45 kuuluvat |
||
8516.10 |
|
||
8516.2 |
|
||
8516.29 |
|
||
8516.80 |
|
||
8516.809 |
|
||
85.25 |
Radiopuhelin-, radiolennätin-, yleisradio- tai televisiolähettimet, myös yhteenrakennetuin vastaanottimin tai äänen tallennus- tai toistolaittein; televisiokamerat; yksittäisiä kuvia ottavat videokamerat ja muut videokameranauhurit |
||
8525.10 |
|
||
8525.101 |
|
||
85.35 |
Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. kytkimet, varokkeet, ylijännitesuojat, jännitteen rajoittimet, syöksyaaltosuojat, pistotulpat ja liitäntärasiat), suurempaa kuin 1 000 voltin nimellisjännitettä varten |
||
8535.2 |
|
||
8535.21 |
|
||
8535.29 |
|
||
8535.30 |
|
||
8535.301 |
|
||
8535.309 |
|
||
85.36 |
Sähkölaitteet sähkövirtapiirin kytkemistä, katkaisemista tai suojaamista varten tai siihen liittämistä varten (esim. kytkimet, releet, varokkeet, syöksyaaltosuojat, pistotulpat, pistorasiat, lampunpitimet ja liitäntärasiat), enintään 1 000 voltin nimellisjännitettä varten |
||
8536.10 |
|
||
8536.20 |
|
||
8536.30 |
|
||
8536.4 |
|
||
8536.49 |
|
||
8536.50 |
|
||
8536.509 |
|
||
8536.6 |
|
||
8536.69 |
|
||
8536.699 |
|
||
85.37 |
Taulut, paneelit, konsolit, pöydät, kaapit ja muut alustat, joissa on vähintään kaksi nimikkeen 85.35 tai 85.36 laitetta, sähköistä ohjausta tai sähkönjakelua varten, myös sellaiset, joissa on 90 ryhmän kojeita tai laitteita, sekä numeeriset ohjauslaitteet, muut kuin nimikkeen 85.17 kytkentälaitteet |
||
8537.10 |
|
||
8537.20 |
|
||
85.38 |
Osat, jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeen 85.35, 85.36 tai 85.37 laitteissa |
||
8538.10 |
|
||
85.39 |
Sähköhehkulamput tai sähköpurkauslamput ja -putket, myös umpiovalonheittimet (sealed-beam lamp units) sekä ultravioletti- tai infrapunalamput; kaarilamput |
||
8539.2 |
|
||
8539.22 |
|
||
8539.3 |
|
||
8539.32 |
|
||
8539.39 |
|
||
85.44 |
Eristetty (myös emaloitu tai anodisoitu) lanka ja kaapeli (myös koaksiaalikaapeli) sekä muut eristetyt sähköjohtimet, myös jos niissä on liittimiä; optiset kuitukaapelit, joissa kullakin kuidulla on oma kuorensa, myös jos niihin on yhdistetty sähköjohtimia tai jos niissä on liittimiä |
||
8544.4 |
|
||
8544.41 |
|
||
8544.419 |
|
||
8544.49 |
|
||
8544.491 |
|
||
8544.4919 |
|
||
8544.492 |
|
||
8544.4929 |
|
||
8544.499 |
|
||
8544.4999 |
|
||
8544.5 |
|
||
8544.51 |
|
||
8544.519 |
|
||
8544.59 |
|
||
8544.591 |
|
||
8544.592 |
|
||
8544.593 |
|
||
8544.599 |
|
||
8544.60 |
|
||
8544.602 |
|
||
8544.603 |
|
||
8544.604 |
|
||
8544.609 |
|
||
85.45 |
Hiilielektrodit, hiiliharjat, lampunhiilet, paristohiilet ja muut grafiitista tai muusta hiilestä valmistetut tavarat, jollaisia käytetään sähkötarkoituksiin, myös jos niissä on metallia |
||
8545.20 |
|
||
85.48 |
Galvaanisten parien, galvaanisten paristojen ja sähköakkujen jätteet ja romu; loppuunkäytetyt galvaaniset parit ja paristot sekä loppuunkäytetyt sähköakut; koneiden ja laitteiden sähköosat, muualle tähän ryhmään kuulumattomat |
||
8548.10 |
Galvaanisten parien, galvaanisten paristojen ja sähköakkujen jätteet ja romu; loppuunkäytetyt galvaaniset parit ja paristot sekä loppuunkäytetyt sähköakut |
||
8548.109 |
|
||
87.01 |
Traktorit, muut kuin nimikkeeseen 87.09 kuuluvat |
||
8701.10 |
|
||
8701.101 |
|
||
8701.102 |
|
||
8701.90 |
|
||
8701.901 |
|
||
8701.902 |
|
||
8701.9021 |
|
||
8701.9029 |
|
||
87.09 |
Itseliikkuvat trukit, joissa ei ole nosto- eikä käsittelylaitteita ja jollaisia käytetään tehtaissa, varastoissa, satama-alueilla tai lentokentillä tavaran kuljetukseen lyhyitä matkoja; traktorit, jollaisia käytetään rautatieasemilla; edellä mainittujen ajoneuvojen osat |
||
8709.1 |
|
||
8709.11 |
|
||
90.17 |
Piirustus- tai merkintäkojeet ja matemaattiset laskukojeet (esim. piirustuskoneet, pantografit, astelevyt, harpikot, laskutikut ja laskulevyt); kädessä pidettävät pituuksien mittaukseen käytettävät kojeet (esim. mittatangot ja -nauhat sekä mikrometrit ja työntömitat), muualle tähän ryhmään kuulumattomat |
||
9017.30 |
|
||
9017.302 |
|
||
90.28 |
Kaasun, nesteen tai sähkön kulutus- tai tuotantomittarit, myös niiden tarkistusmittarit |
||
9028.20 |
|
||
9028.201 |
|
||
9028.202 |
|
||
9028.209 |
|
||
9028.30 |
|
||
9028.309 |
|
||
94.01 |
Istuimet (muut kuin nimikkeeseen 94.02 kuuluvat), myös vuoteiksi muutettavat, sekä niiden osat |
||
9401.40 |
|
||
9401.50 |
|
||
9401.6 |
|
||
9401.61 |
|
||
9401.611 |
|
||
9401.619 |
|
||
9401.69 |
|
||
9401.691 |
|
||
9401.699 |
|
||
9401.7 |
|
||
9401.71 |
|
||
9401.79 |
|
||
9401.80 |
|
||
9401.90 |
|
||
9401.901 |
|
||
9401.909 |
|
||
94.03 |
Muut huonekalut ja niiden osat |
||
9403.10 |
|
||
9403.20 |
|
||
9403.209 |
|
||
9403.30 |
|
||
9403.40 |
|
||
9403.50 |
|
||
9403.60 |
|
||
9403.70 |
|
||
9403.709 |
|
||
9403.80 |
|
||
9403.90 |
|
||
9403.901 |
|
||
9403.902 |
|
||
9403.903 |
|
||
9403.909 |
|
LIITE III
SOPIMUKSEN 27 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTUJEN ”BABY BEEF” -NAUDANLIHATUOTTEIDEN MÄÄRITELMÄ
Sen estämättä, mitä yhdistetyn nimikkeistön tulkintasäännöissä määrätään, tuotteen kuvausta pidetään ainoastaan ohjeellisena, joten etuuskohtelu määritetään tässä liitteessä CN-koodien perusteella. Kun CN-koodin edessä on ”ex”, etuuskohtelu määritetään soveltamalla sekä CN-koodia että vastaavaa tuotteen kuvausta.
CN-koodi |
Taric-alanimike |
Tavaran kuvaus |
|||
|
|
|
Elävät nautaeläimet: |
||
|
|
|
|
||
|
|
|
|
||
|
|
|
|
||
|
|
|
|
||
ex |
0102 90 51 |
|
|
||
|
|
10 |
|
||
ex |
0102 90 59 |
|
|
||
|
|
11 21 31 91 |
|
||
|
|
|
|
||
ex |
0102 90 71 |
|
|
||
|
|
10 |
|
||
ex |
0102 90 79 |
|
|
||
|
|
21 91 |
|
||
|
|
|
Naudanliha, tuore tai jäähdytetty |
||
ex |
0201 10 00 |
|
|
||
|
|
91 |
|
||
|
|
|
|
||
ex |
0201 20 20 |
|
|
||
|
|
91 |
|
||
ex |
0201 20 30 |
|
|
||
|
|
91 |
|
||
ex |
0201 20 50 |
|
|
||
|
|
91 |
|
(1) Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava asiaa koskevissa yhteisön säännöksissä vahvistettuja edellytyksiä.
LIITE IV a
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(tullitta ilman määrällisiä rajoituksia sopimuksen voimaantulopäivästä)
Kroatian tariffi- koodi |
Tavaran kuvaus |
||
0105 19 12 |
|
||
0105 19 22 |
|
||
0105 19 3 |
|
||
0106 00 7 |
|
||
0205 00 |
Hevosen-, aasin-, muulin- ja muuliaasinliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty |
||
0407 00 |
Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt |
||
0407 00 59 |
|
||
0410 00 |
Eläinperäiset syötävät tuotteet, muualle kuulumattomat |
||
0504 00 |
Eläinten (muiden kuin kalan) suolet, rakot ja vatsat, kokonaisina tai paloina, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut |
||
0604 |
Leikkovihreä, kasvien oksat ja muut osat, joissa ei ole kukkia tai kukannuppuja, sekä ruoho, sammal ja jäkälä, jollaiset soveltuvat kukkakimppuihin tai koristetarkoituksiin, tuoreet, kuivatut, värjätyt, valkaistut, kyllästetyt tai muulla tavalla valmistetut |
||
0801 |
Tuoreet tai kuivatut kookos-, para- ja cashewpähkinät, myös kuorettomat |
||
0803 00 |
Tuoreet tai kuivatut banaanit, myös jauhobanaanit |
||
0804 10 |
|
||
0804 30 |
|
||
0805 30 |
|
||
0805 40 |
|
||
0805 90 |
|
||
0806 20 |
|
||
0807 20 |
|
||
0814 00 |
Sitrushedelmien ja melonin (myös vesimelonin) kuoret, tuoreet, jäädytetyt, kuivatut tai väliaikaisesti suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa säilöttyinä |
||
0901 1 |
|
||
0902 |
Tee, myös maustettu |
||
0904 |
Piper-sukuinen pippuri; kuivatut, murskatut tai jauhetut Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät |
||
0905 00 |
Vanilja |
||
0906 |
Kaneli ja kanelinnuput |
||
0907 00 |
Mausteneilikka (hedelmät, kukannuput ja kukkavarret) |
||
0908 |
Muskottipähkinä, muskottikukka ja kardemumma |
||
0909 |
Aniksen, tähtianiksen, fenkolin (saksankuminan), korianterin, roomankuminan tai kuminan hedelmät ja siemenet; katajanmarjat |
||
0910 |
Inkivääri, sahrami, kurkuma, timjami, laakerinlehdet, curry ja muut mausteet |
||
1001 10 |
|
||
1002 00 1 |
|
||
1003 00 1 |
|
||
1004 00 1 |
|
||
1005 10 |
|
||
1006 |
Riisi |
||
1007 00 |
Durra |
||
1008 |
Tattari, hirssi ja kanariansiemenet; muu vilja |
||
1106 |
Nimikkeen 07.13 kuivatusta palkoviljasta, nimikkeen 07.14 saagosta, juurista tai mukuloista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe; 8 ryhmän tuotteista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe |
||
1108 |
Tärkkelys; inuliini |
||
1109 00 |
Vehnägluteeni, myös kuivattu |
||
1210 |
Tuoreet tai kuivatut humalantähkät, myös murskatut, jauhetut tai pelleteiksi valmistetut; lupuliini |
||
1211 |
Kasvit ja kasvinosat (myös siemenet ja hedelmät), jollaisia käytetään pääasiallisesti hajusteisiin, farmaseuttisiin tuotteisiin, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineisiin tai niiden kaltaisiin tuotteisiin, tuoreet tai kuivatut, myös paloitellut, murskatut tai jauhetut |
||
1212 10 |
|
||
1212 30 |
|
||
1212 99 |
|
||
1213 00 |
Valmistamattomat oljet ja akanat, myös silputut, jauhetut, puristetut tai pelleteiksi valmistetut |
||
1214 |
Lantut, rehujuurikkaat ja muut rehujuuret, heinä, sini- eli rehumailanen (alfalfa), apila, esparsetti, rehukaali, lupiini, virna ja niiden kaltaiset rehuaineet, myös pelleteiksi valmistetut |
||
1301 |
Kumilakat; luonnonkumit ja -hartsit, -kumihartsit ja oleohartsit (esimerkiksi palsamit) |
||
1302 |
Kasvimehut ja -uutteet; pektiiniaineet, pektinaatit ja pektaatit; agar-agar ja muut kasviaineista saadut kasvilimat ja paksunnosaineet, myös modifioidut: |
||
1501 00 1 |
|
||
1501 00 3 |
|
||
1501 00 4 |
|
||
1501 00 9 |
|
||
1502 00 |
Nautaeläinten, lampaan tai vuohen rasva, muut kuin nimikkeeseen 15.03 kuuluvat |
||
1503 00 |
Laardisteariini, laardiöljy, oleosteariini, oleomargariini ja taliöljy, emulgoimattomat, sekoittamattomat tai muutoin valmistamattomat |
||
1504 |
Kala- ja merinisäkäsrasvat ja -öljyt sekä niiden jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat |
||
1516 10 |
|
||
1702 1 |
|
||
1702 60 |
|
||
1703 10 |
|
||
2003 20 |
|
||
2009 11 |
|
||
2009 19 1 |
|
||
2009 20 1 |
|
||
2009 30 1 |
|
||
2009 40 1 |
|
||
2009 70 1 |
|
||
2009 80 1 |
|
||
2009 80 2 |
|
||
2009 90 1 |
|
||
2301 |
Lihasta, muista eläimenosista, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista valmistetut ihmisravinnoksi soveltumattomat jauhot, jauheet ja pelletit; eläinrasvan sulatusjätteet |
||
2302 10 |
|
||
2302 20 |
|
||
2302 40 |
|
||
2303 10 |
|
||
2305 00 |
Öljykakut ja muut maapähkinäöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
||
2306 70 |
|
||
2307 00 |
Viinisakka; raaka viinikivi |
||
2308 |
Muualle kuulumattomat kasviaineet ja kasviperäiset jätteet sekä kasviperäiset jätetuotteet ja sivutuotteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan, myös pelleteiksi valmistetut |
||
2309 10 |
|
LIITE IV b
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(tullitta kiintiön rajoissa sopimuksen voimaantulopäivästä)
Kroatian tariffi- koodi |
Tavaran kuvaus |
Tariffikiintiö (tonnia) |
Vuotuinen lisäys (tonnia) |
||
0204 |
Lampaan- ja vuohenliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty |
100 |
5 |
||
0207 |
Nimikkeen 01.05 siipikarjan liha ja muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt |
550 |
30 |
||
0805 10 |
Appelsiinit |
25 000 |
1 250 |
||
0809 10 |
Aprikoosit |
1 000 |
50 |
||
0810 10 |
Mansikat |
200 |
10 |
||
1002 00 9 |
Ruis |
500 |
100 |
||
1206 009 |
Auringonkukansiemenet, myös murskatut |
100 |
5 |
||
1507 |
Soijaöljy ja sen jakeet, myös puhdistetut, mutta kemiallisesti muuntamattomat |
200 |
10 |
||
2004 90 |
|
100 |
5 |
||
2009 80 9 |
|
300 |
15 |
LIITE IV c
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(tullitta ilman määrällisiä rajoituksia vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta)
Kroatian tariffi- koodi |
Tavaran kuvaus |
||
0206 |
Naudan, sian, lampaan, vuohen, hevosen, aasin, muulin ja muuliaasin muut syötävät osat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt |
||
0208 |
Muu liha ja muut syötävät eläimenosat, tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt |
||
0407 00 69 |
|
||
0407 00 9 |
|
||
0714 |
Maniokki- (kassava-), arrow- ja salepjuuret, maa-artisokat, bataatit ja niiden kaltaiset runsaasti tärkkelystä tai inuliinia sisältävät juuret ja mukulat, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt tai kuivatut, myös paloitellut tai pelleteiksi valmistetut; saagoydin |
||
0802 |
Muut tuoreet tai kuivatut pähkinät, myös kuorettomat |
||
0811 |
Jäädytetyt hedelmät ja pähkinät, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät |
||
0812 |
Hedelmät ja pähkinät, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina |
||
0813 |
Kuivatut hedelmät, nimikkeisiin 08.01—08.06 kuulumattomat; tämän ryhmän pähkinöiden ja/tai kuivattujen hedelmien sekoitukset |
||
1209 |
Siemenet, hedelmät ja itiöt, jollaisia käytetään kylvämiseen |
||
1603 00 |
Lihasta, kalasta, äyriäisistä, nilviäisistä tai muista vedessä elävistä selkärangattomista saadut uutteet ja mehut |
||
2003 10 |
|
||
2005 60 |
|
||
2007 91 |
|
||
2008 19 |
|
||
2008 20 |
|
||
2008 30 |
|
||
2008 80 |
|
||
2008 99 1 |
|
||
2303 20 |
|
||
2303 30 |
|
||
2304 00 |
Öljykakut ja muut soijaöljyn erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut |
||
2306 40 |
|
LIITE IV d
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen poistaminen tariffikiintiöiden rajoissa)
Tässä liitteessä lueteltujen tavaroiden tullit alennetaan ja poistetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 80 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 kukin tulli alennetaan 40 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 kukin tulli alennetaan 20 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
Kroatian tariffi- koodi |
Tavaran kuvaus |
Tariffikiintiö (tonnia) |
Vuotuinen lisäys (tonnia) |
||
0103 9 |
Elävät siat |
500 |
25 |
||
0210 |
Liha ja muut syötävät eläimenosat, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut; lihasta tai muista eläimenosista valmistettu syötävä jauho ja jauhe |
300 |
15 |
||
0401 |
Maito ja kerma, tiivistämätön ja lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämätön |
3 000 |
150 |
||
0402 |
Maito ja kerma, tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä |
14 000 |
700 |
||
0405 10 |
Voi |
200 |
10 |
||
0702 |
Tuoreet tai jäähdytetyt tomaatit |
7 500 |
375 |
||
0703 20 |
Valkosipuli |
1 000 |
50 |
||
0805 20 |
|
2 400 |
120 |
||
0806 10 |
Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet |
8 000 |
400 |
||
1509 |
Oliiviöljy |
350 |
20 |
||
1602 41 - 1602 49 |
Sianlihavalmisteet ja -säilykkeet |
300 |
15 |
||
1701 |
Ruoko- ja juurikassokeri sekä kemiallisesti puhdas sakkaroosi, jähmeät |
5 700 |
285 |
||
2002 |
Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt tomaatit |
4 800 |
240 |
||
2009 19 9 |
|
1 800 |
90 |
LIITE IV e
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen ilman määrällisiä rajoituksia)
Tässä liitteessä lueteltujen tavaroiden tulleja alennetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 90 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 80 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 kukin tulli alennetaan 70 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 kukin tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 kukin tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista. |
0104 |
Elävät lampaat ja vuohet |
||
0105 |
Elävä siipikarja eli kanat, ankat, hanhet, kalkkunat ja helmikanat |
||
0105 12 |
|
||
0105 92 |
|
||
0105 92 2 |
|
||
0209 |
Siansilava vailla lihaskudosta, sianrasva sekä siipikarjanrasva, sulattamattomat tai muutoin erottamattomat, tuoreet, jäähdytetyt, jäädytetyt, suolatut, suolavedessä, kuivatut tai savustetut |
||
0404 |
Hera, myös tiivistetty tai lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä; muualle kuulumattomat maidon luonnollisista aineosista koostuvat tuotteet, myös sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät |
||
0407 00 |
Kuorelliset linnunmunat, tuoreet, säilötyt tai keitetyt |
||
0407 004 |
|
||
0601 |
Sipulit, juuri- ja varsimukulat sekä juurakot, lepotilassa olevat, kasvavat tai kukkivat; sikurit elävinä kasveina tai juurina, ei kuitenkaan nimikkeen 12.12 juuret |
||
0602 |
Muut elävät kasvit (myös niiden juuret), pistokkaat ja varttamisoksat; sienirihmasto |
||
0603 |
Leikkokukat ja kukannuput, jollaiset soveltuvat kukkakimppuihin tai koristetarkoituksiin, tuoreet, kuivatut, värjätyt, valkaistut, kyllästetyt tai muulla tavalla valmistetut |
||
0708 |
Tuoreet tai jäähdytetyt palkokasvit, myös silvityt |
||
0710 |
Jäädytetyt kasvikset (myös höyryssä tai vedessä keitetyt) |
||
0711 |
Kasvikset, väliaikaisesti (esim. rikkidioksidikaasulla tai suolavedessä, rikkihapoke- tai muussa säilöntäliuoksessa) säilöttyinä, mutta siinä tilassa välittömään kulutukseen soveltumattomina |
||
0712 |
Kuivatut kasvikset, myös paloitellut, viipaloidut, rouhitut tai jauhetut, mutta ei enempää valmistetut |
||
0713 |
Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton ja halkaistu |
||
0901 |
Kahvi, myös paahdettu tai kofeiiniton; kahvinkuoret ja -kalvot; kahvinkorvikkeet, joissa on kahvia, sen määrästä riippumatta |
||
0901 2 |
|
||
1003 00 |
Ohra |
||
1003 00 2 |
|
||
1004 00 |
Kaura |
||
1004 00 9 |
|
||
1005 |
Maissi |
||
1005 90 |
|
||
1104 |
Muulla tavoin käsitellyt viljanjyvät (esim. kuoritut, valssatut, hiutaleiksi valmistetut, pyöristetyt, leikatut tai karkeasti rouhitut), ei kuitenkaan nimikkeen 10.06 riisi; viljanjyvien alkiot, kokonaiset, valssatut, hiutaleiksi valmistetut tai jauhetut |
||
1105 |
Perunasta valmistetut hienot ja karkeat jauhot ja jauhe sekä hiutaleet, jyväset ja pelletit |
||
1702 30 |
|
||
1702 40 |
|
||
2005 |
Muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla valmistetut tai säilötyt muut kasvikset, jäädyttämättömät, muut kuin nimikkeen 20.06 tuotteet |
||
2005 40 |
|
||
2005 51 |
|
||
2008 |
Muulla tavalla valmistetut tai säilötyt hedelmät, pähkinät ja muut syötävät kasvinosat, myös lisättyä sokeria, muuta makeutusainetta tai alkoholia sisältävät, muualle kuulumattomat |
||
2008 50 |
|
||
2008 70 |
|
||
2009 |
Käymättömät ja lisättyä alkoholia sisältämättömät hedelmämehut (myös rypäleen puristemehu ”grape must”) ja kasvismehut, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät |
||
2009 40 |
|
||
2009 40 9 |
|
||
2009 60 |
|
||
2206 |
Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, muualle kuulumattomat |
||
2302 |
Leseet, lesejauhot ja muut viljan tai palkoviljan seulomisessa, jauhamisessa tai muussa käsittelyssä syntyneet jätetuotteet, myös pelleteiksi valmistetut |
||
2302 30 |
|
||
2306 |
Öljykakut ja muut kasvirasvojen tai -öljyjen erottamisessa syntyneet kiinteät jätetuotteet, myös jauhetut tai pelleteiksi valmistetut, muut kuin nimikkeisiin 23.04 ja 23.05 kuuluvat, jotka ovat peräisin: |
||
2306 90 |
|
||
2309 |
Valmisteet, jollaisia käytetään eläinten ruokintaan |
||
2309 90 |
|
LIITE IV f
KROATIAN TULLIMYÖNNYTYKSET
27 artiklan 3 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetuille maataloustuotteille
(suosituimmuus- eli MFN-tullien asteittainen alentaminen kiintiöiden rajoissa)
Tässä liitteessä lueteltujen tavaroiden tulleja alennetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 90 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 80 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 kukin tulli alennetaan 70 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 kukin tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 kukin tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista. |
Kroatian tariffi- koodi |
Tavaran kuvaus |
Tariffikiintiö (tonnia) |
Vuotuinen lisäys (tonnia) |
||
0102 90 |
Elävät nautaeläimet |
200 |
10 |
||
0202 |
Naudanliha, jäädytetty |
3 000 |
150 |
||
0203 |
Sianliha, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty |
7 300 |
365 |
||
0406 |
Juusto ja juustoaine |
2 000 |
100 |
||
0701 |
Tuoreet tai jäähdytetyt perunat |
12 000 |
600 |
||
0703 10 0703 90 |
Kepasipuli ja salottisipuli Purjosipuli ja muut Allium-sukuiset kasvikset |
10 000 |
500 |
||
0807 1 |
|
5 500 |
275 |
||
0808 10 |
Tuoreet omenat |
5 400 |
300 |
||
1101 |
Hienot vehnäjauhot sekä vehnän ja rukiin sekajauhot |
900 |
45 |
||
1103 |
Viljarouheet, karkeat viljajauhot ja viljapelletit |
7 800 |
390 |
||
1107 |
Maltaat, myös paahdetut |
15 000 |
750 |
||
1601 00 |
Makkarat ja niiden kaltaiset tuotteet |
1 800 |
90 |
||
1602 10 - 1602 39 1602 50 - 1602 90 |
Valmisteet ja säilykkeet, jotka on valmistettu lihasta, muista eläimenosista tai verestä, eivät kuitenkaan siasta valmistetut |
500 |
30 |
||
2401 |
Valmistamaton tupakka; tupakanjätteet |
200 |
10 |
LIITE V a
SOPIMUKSEN 28 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT TUOTTEET
Seuraavien Kroatiasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa Euroopan yhteisöön sovelletaan jäljempänä mainittuja myönnytyksiä: (TK = tariffikiintiö)
CN-koodi |
Tavaran kuvaus |
Vuosi 1 (tulli, %) |
Vuosi 2 (tulli, %) |
Vuosi 3 ja seuraavat vuodet (tulli, %) |
0301 91 10 0301 91 90 0302 11 10 0302 11 90 0303 21 10 0303 21 90 0304 10 11 ex 0304 10 19 ex 0304 10 91 0304 20 11 ex 0304 20 19 ex 0304 90 10 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 0305 49 45 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Taimenet (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elävät; tuoreet tai jäähdytetyt; jäädytetyt; kuivatut, suolatut tai suolavedessä olevat, savustetut; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 90 % MFN-tullista |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 70 % MFN-tullista |
0301 93 00 0302 69 11 0303 79 11 ex 0304 10 19 ex 0304 10 91 ex 0304 20 19 ex 0304 90 10 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Elävä karppi; tuore tai jäähdytetty; jäädytetty; kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva, savustettu; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 210 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 90 % MFN-tullista |
TK: 210 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 210 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 70 % MFN-tullista |
ex 0301 99 90 0302 69 61 0303 79 71 ex 0304 10 38 ex 0304 10 98 ex 0304 20 95 ex 0304 90 97 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Hammasahven (Dentex dentex) ja pagellit (Pagellus spp.): elävät; tuoreet tai jäähdytetyt; jäädytetyt; kuivatut, suolatut tai suolavedessä olevat, savustetut; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 55 % MFN-tullista |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 30 % MFN-tullista |
ex 0301 99 90 0302 69 94 ex 0303 77 00 ex 0304 10 38 ex 0304 10 98 ex 0304 20 95 ex 0304 90 97 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Meribassi (Dicentrarchus labrax): elävä; tuore tai jäähdytetty; jäädytetty; kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva, savustettu; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 550 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 550 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 55 % MFN-tullista |
TK: 550 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 30 % MFN-tullista |
CN-koodi |
Tavaran kuvaus |
Kiintiön määrä / vuosi |
Tulli |
1604 13 11 1604 13 19 ex 1604 20 50 |
Sardiinivalmisteet ja -säilykkeet |
180 tonnia |
6 % |
1604 16 00 1604 20 40 |
Sardellivalmisteet ja -säilykkeet (aito anjovis) |
40 tonnia |
12,5 % |
Kiintiön ylittäviin määriin sovelletaan täyttä MFN-tullia.
Kaikkien HS-nimikkeeseen 1604 kuuluvien tuotteiden paitsi sardiinivalmisteiden ja -säilykkeiden sekä sardellivalmisteiden ja -säilykkeiden (aito anjovis) tulleja alennetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
Vuosi |
Vuosi 1 (tulli, %) |
Vuosi 2 (tulli, %) |
Vuosi 3 (tulli, %) |
Vuosi 4 ja seuraavat vuodet (tulli, %) |
Tulli |
80 % MFN:stä |
70 % MFN:stä |
60 % MFN:stä |
50 % MFN:stä |
LIITE V b
SOPIMUKSEN 28 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUT TUOTTEET
Seuraavien euroopan yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden tuonnissa kroatiaan sovelletaan jäljempänä mainittuja myönnytyksiä: (TK = tariffikiintiö)
CN-koodi |
Tavaran kuvaus |
Vuosi 1 (tulli, %) |
Vuosi 2 (tulli, %) |
Vuosi 3 ja seuraavat vuodet (tulli, %) |
0301 91 10 0301 91 90 0302 11 10 0302 11 90 0303 21 10 0303 21 90 0304 10 11 ex 0304 10 19 ex 0304 10 91 0304 20 11 ex 0304 20 19 ex 0304 90 10 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 0305 49 45 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Taimenet (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ja Oncorhynchus chrysogaster): elävät; tuoreet tai jäähdytetyt; jäädytetyt; kuivatut, suolatut tai suolavedessä olevat, savustetut; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 25 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 90 % MFN-tullista |
TK: 25 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 25 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 70 % MFN-tullista |
0301 93 00 0302 69 11 0303 79 11 ex 0304 10 19 ex 0304 10 91 ex 0304 20 19 ex 0304 90 10 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Elävä karppi; tuore tai jäähdytetty; jäädytetty; kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva, savustettu; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 90 % MFN-tullista |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 30 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 70 % MFN-tullista |
ex 0301 99 90 0302 69 61 0303 79 71 ex 0304 10 38 ex 0304 10 98 ex 0304 20 95 ex 0304 90 97 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Hammasahven (Dentex dentex) ja pagellit (Pagellus spp.): elävät; tuoreet tai jäähdytetyt; jäädytetyt; kuivatut, suolatut tai suolavedessä olevat, savustetut; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 55 % MFN-tullista |
TK: 35 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 30 % MFN-tullista |
ex 0301 99 90 0302 69 94 ex 0303 77 00 ex 0304 10 38 ex 0304 10 98 ex 0304 20 95 ex 0304 90 97 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 90 ex 0305 69 90 |
Meribassi (Dicentrarchus labrax): elävä; tuore tai jäähdytetty; jäädytetty; kuivattu, suolattu tai suolavedessä oleva, savustettu; kalafileet ja muu kalanliha; ihmisravinnoksi sopivat jauhot, jauheet ja pelletit |
TK: 60 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 80 % MFN-tullista |
TK: 60 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 55 % MFN-tullista |
TK: 60 t, tulli 0 % TK:n ylittävät määrät: 30 % MFN-tullista |
CN-koodi |
Tavaran kuvaus |
Kiintiön määrä / vuosi |
Tulli |
1604 13 11 1604 13 19 ex 1604 20 50 |
Sardiinivalmisteet ja -säilykkeet |
70 tonnia |
12,5 % |
1604 16 00 1604 20 40 |
Sardellivalmisteet ja -säilykkeet (aito anjovis) |
25 tonnia |
10,5 % |
Kiintiön ylittäviin määriin sovelletaan täyttä MFN-tullia.
Kaikkien HS-nimikkeeseen 1604 kuuluvien tuotteiden paitsi sardiinivalmisteiden ja -säilykkeiden sekä sardellivalmisteiden ja -säilykkeiden (aito anjovis) tulleja alennetaan seuraavan aikataulun mukaisesti:
Vuosi |
Vuosi 1 (tulli, %) |
Vuosi 2 (tulli, %) |
Vuosi 3 (tulli, %) |
Vuosi 4 ja seuraavat vuodet (tulli, %) |
Tulli |
80 % MFN: stä |
70 % MFN: stä |
60 % MFN: stä |
50 % MFN: stä |
LIITE VI
SIJOITTAUTUMINEN:
50 artiklassa tarkoitetut rahoituspalvelut
1. Rahoituspalvelut: Määritelmät
Rahoituspalveluilla tarkoitetaan mitä tahansa osapuolen rahoituspalvelun tarjoajan tarjoamaa rahoitusluonteista palvelua.
Rahoituspalveluihin kuuluvat seuraavat toiminnot:
A. |
Kaikki vakuutustoiminta ja siihen liittyvät palvelut:
|
B. |
Pankkipalvelut ja muut rahoituspalvelut (lukuun ottamatta vakuutuspalveluja):
|
Seuraavat toiminnot eivät kuulu rahoituspalvelujen määritelmään:
a) |
keskuspankkien tai muiden julkisten laitosten toteuttamat toimet raha- ja valuuttakurssipolitiikkaa harjoitettaessa; |
b) |
keskuspankkien sekä julkisten toimielinten, viranomaisten tai laitosten harjoittama toiminta valtion lukuun tai valtion takuulla lukuun ottamatta tapauksia, joissa näiden julkisten yhteisöjen kanssa kilpailevat rahoituspalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa tätä toimintaa; |
c) |
lakisääteiseen sosiaaliturva- tai eläkejärjestelmään kuuluva toiminta lukuun ottamatta tapauksia, joissa julkisten yhteisöjen tai yksityisten laitosten kanssa kilpailevat rahoituspalvelujen tarjoajat voivat harjoittaa tätä toimintaa. |
LIITE VII
EUROOPAN UNIONIN KANSALAISTEN KIINTEÄN OMAISUUDEN HANKKIMINEN
Luettelo 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksista
Alat, jotka eivät kuulu mainitun artiklan soveltamisalaan:
— |
maatalousmaa sellaisena kuin se määritellään Kroatian maatalousmaalaissa (Narodne novine (virallinen lehti) no. 54/94, kodifioitu teksti, 48/95, 19/98 ja 105/99) |
— |
Kroatian ympäristönsuojelulailla suojellut alueet (Narodne novine (virallinen lehti) no. 30/94) |
LIITE VIII
SOPIMUKSEN 71 ARTIKLASSA TARKOITETUT TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET SEKÄ KAUPALLISET OIKEUDET
1. |
Osapuolet vahvistavat pitävänsä tärkeinä seuraaviin monenvälisiin sopimuksiin perustuvia velvoitteita:
|
2. |
Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen osapuolet myöntävät teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimuksen) mukaisesti toistensa yrityksille ja kansalaisille teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien tunnustamisen ja suojelun suhteen yhtä suotuisan kohtelun kuin minkä ne suovat mille tahansa kolmannelle maalle kahdenvälisten sopimusten mukaisesti. |
PÖYTÄKIRJALUETTELO
Pöytäkirja nro 1: |
tekstiili- ja vaatetustuotteista |
Pöytäkirja nro 2: |
terästuotteista |
Pöytäkirja nro 3: |
jalostettujen maataloustuotteiden kaupasta yhteisön ja Kroatian välillä |
Pöytäkirja nro 4: |
käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä |
Pöytäkirja nro 5: |
keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa |
Pöytäkirja nro 6: |
maakuljetuksista |
PÖYTÄKIRJA nro 1
Tekstiili- ja vaatetustuotteista
1 artikla
Tätä pöytäkirjaa sovelletaan tekstiili- ja vaatetustuotteisiin, jäljempänä ’tekstiilituotteet’, jotka luetellaan yhteisön yhdistetyn nimikkeistön XI jaksossa (50—63 ryhmä).
2 artikla
1. Tekstiilituotteita, jotka kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön XI jaksoon (50—63 ryhmä) ja jotka ovat peräisin Kroatiasta tämän sopimuksen pöytäkirjan nro 4 sääntöjen mukaisesti, voidaan tuoda yhteisöön tullitta tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen.
2. Yhdistetyn nimikkeistön XI jaksoon (50—63 ryhmä) kuuluvien ja yhteisöstä peräisin olevien tämän sopimuksen pöytäkirjan 4 mukaisten tuotteiden suoraan vientiin sovellettavat tullit poistetaan tämän sopimuksen voimaantulopäivänä, lukuun ottamatta tämän pöytäkirjan liitteissä I ja II lueteltuja tuotteita, joihin sovellettavia tulleja alennetaan asteittain, kuten liitteissä määrätään.
3. Sopimuksen ja erityisesti sen 19 ja 20 artiklan määräyksiä sovelletaan osapuolten väliseen tekstiilituotteiden kauppaan, jollei tämän pöytäkirjan määräyksistä muuta johdu.
3 artikla
Kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmästä ja muista asiaan kuuluvista seikoista, jotka koskevat Kroatiasta peräisin olevien tekstiilituotteiden vientiä yhteisöön ja yhteisöstä peräisin olevien tekstiilituotteiden vientiä Kroatiaan, määrätään Euroopan yhteisön ja Kroatian välillä tekstiilituotteiden kaupasta tehdyssä sopimuksessa, joka parafoitiin 8 päivänä marraskuuta 2000 ja jota on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2001.
4 artikla
Tämän sopimuksen tultua voimaan uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ei saa ottaa käyttöön, lukuun ottamatta edellä mainitussa sopimuksessa ja sen pöytäkirjoissa määrättyjä toimenpiteitä.
PÖYTÄKIRJA nro 2
Terästuotteista
1 artikla
Tätä pöytäkirjaa sovelletaan yhteisen tullitariffin 72 ryhmässä lueteltuihin tuotteisiin. Sitä sovelletaan myös muihin valmiisiin terästuotteisiin, jotka voivat tulevaisuudessa olla peräisin Kroatiasta.
2 artikla
Kroatiasta peräisin olevien terästuotteiden tuontiin yhteisössä sovellettavat tullit poistetaan sopimuksen tullessa voimaan.
3 artikla
1. Yhteisöstä peräisin olevien muiden kuin liitteessä I lueteltujen terästuotteiden tuontiin Kroatiassa sovellettavat tullit poistetaan sopimuksen tullessa voimaan.
2. Liitteessä I lueteltujen terästuotteiden tuontiin Kroatiassa sovellettavat tullit poistetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti:
— |
tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kukin tulli alennetaan 65 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2003 kukin tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2004 kukin tulli alennetaan 35 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2005 kukin tulli alennetaan 20 prosenttiin perustullista, |
— |
1 päivänä tammikuuta 2006 jäljellä olevat tullit poistetaan. |
4 artikla
1. Kroatiasta peräisin olevien terästuotteiden tuontiin yhteisössä sovellettavat määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.
2. Yhteisöstä peräisin olevien terästuotteiden tuontiin Kroatiassa sovellettavat määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.
5 artikla
1. Ottaen huomioon tämän sopimuksen 70 artiklassa määrätyt säännöt osapuolet tunnustavat, että on tarpeen ja tärkeää, että osapuolet pyrkivät ratkaisemaan viipymättä teräsalansa mahdolliset rakenteelliset heikkoudet tuotannonalansa maailmanlaajuisen kilpailukyvyn varmistamiseksi. Tämän vuoksi Kroatia käynnistää kahden vuoden kuluessa terästeollisuutensa kannalta välttämättömän rakenneuudistus- ja muutosohjelman taatakseen alan elinkelpoisuuden tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Pyydettäessä yhteisö antaa Kroatialle asianmukaista teknistä apua tavoitteen saavuttamiseksi.
2. Tämän sopimuksen 70 artiklassa määrättyjen sääntöjen mukaisesti kyseisen artiklan vastaisia käytäntöjä arvioidaan sellaisin erityisin perustein, jotka perustuvat yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamiseen, mukaan luettuina yhteisön johdettu oikeus sekä EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen teräsalaan mahdollisesti sovellettavat valtiontukien valvontaa koskevat erityissäännöt.
3. Sovellettaessa tämän sopimuksen 70 artiklan 1 kohdan iii alakohdan määräyksiä terästuotteisiin yhteisö tunnustaa, että viiden vuoden ajan tämän sopimuksen voimaantulosta Kroatia voi poikkeuksellisesti myöntää valtiontukea rakenneuudistustarkoituksiin, jos:
— |
kyseinen tuki johtaa siihen, että sitä saavat yritykset ovat kannattavia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa rakenneuudistuskauden lopussa, ja |
— |
kyseisen tuen määrä ja laajuus rajoitetaan tiukasti tasoille, jotka ovat ehdottomasti tarpeen tämän kannattavuuden palauttamiseksi, ja niitä vähennetään asteittain, ja |
— |
rakennemuutosohjelma liittyy yleiseen tuotantokyvyn järkeistämiseen ja vähentämiseen Kroatiassa. |
4. Osapuolet varmistavat tarvittavan rakenneuudistus- ja muutosohjelman täytäntöönpanon täydellisen avoimuuden vaihtamalla keskenään kattavasti ja jatkuvasti tietoja, mukaan luettuina rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat tiedot sekä tiedot tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti myönnetyn valtiontuen määrästä, laajuudesta ja tarkoituksesta.
5. Vakautus- ja assosiaationeuvosto valvoo edellä 1—4 kohdassa määrättyjen vaatimusten täytäntöönpanoa.
6. Jos jompikumpi osapuolista katsoo, että toisen osapuolen tietty käytäntö on ristiriidassa tämän artiklan määräysten kanssa, ja jos tämä käytäntö aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa haittaa ensiksi mainitun osapuolen eduille tai merkittävää vahinkoa sen omalle tuotannonalalle, kyseinen osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet neuvoteltuaan tilanteesta 7 artiklassa tarkoitetussa yhteydenpitoryhmässä tai kolmenkymmenen työpäivän kuluttua neuvottelupyynnön esittämisestä.
6 artikla
Sopimuksen 19, 20 ja 21 artiklan määräyksiä sovelletaan osapuolten välisessä terästuotteiden kaupassa.
7 artikla
Osapuolet sopivat sopimuksen 115 artiklan mukaisesti yhteydenpitoryhmän perustamisesta tämän pöytäkirjan asianmukaisen täytäntöönpanon seurantaa varten.
PÖYTÄKIRJA nro 3
Jalostettujen maataloustuotteiden kaupasta yhteisön ja Kroatian välillä
1 artikla
1. Yhteisö ja Kroatia soveltavat liitteissä I ja II lueteltuja tulleja jalostettuihin maataloustuotteisiin kyseisissä liitteissä määrätyin edellytyksin riippumatta siitä, sovelletaanko tuotteisiin kiintiötä.
2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto päättää:
— |
tässä pöytäkirjassa tarkoitettujen jalostettujen maataloustuotteiden luettelon laajentamisesta, |
— |
liitteissä I ja II tarkoitettujen tullien muuttamisesta, |
— |
tariffikiintiöiden korottamisesta tai poistamisesta. |
3. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi korvata tässä pöytäkirjassa vahvistetut tullit järjestelmällä, joka perustuu tämän pöytäkirjan mukaisten jalostettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tosiasiassa käytettyjen maataloustuotteiden markkinahintoihin yhteisössä ja Kroatiassa.
2 artikla
Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätöksellä voidaan alentaa 1 artiklan mukaisesti sovellettavia tulleja:
— |
kun yhteisön ja Kroatian välisessä kaupassa perustuotteisiin sovellettavia tulleja alennetaan, tai |
— |
vastauksena jalostettuihin maataloustuotteisiin liittyvistä vastavuoroisista myönnytyksistä johtuville alennuksille. |
3 artikla
Yhteisö ja Kroatia ilmoittavat toisilleen hallinnollisista järjestelyistä, jotka on hyväksytty tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluville tuotteille. Näiden järjestelyjen avulla olisi taattava kaikille asianomaisille osapuolille tasavertainen kohtelu, jonka on oltava mahdollisimman yksinkertainen ja joustava.
PÖYTÄKIRJA nro 4
Käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelystä jahallinnollisen yhteistyön menetelmistä
SISÄLLYSLUETTELO
I OSASTO — YLEISET MÄÄRÄYKSET
— 1 artikla: |
Määritelmät |
II OSASTO — KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY
— 2 artikla: |
Yleiset vaatimukset |
— 3 artikla: |
Kahdenvälinen kumulaatio yhteisössä |
— 4 artikla: |
Kahdenvälinen kumulaatio Kroatiassa |
— 5 artikla: |
Kokonaan tuotetut tuotteet |
— 6 artikla: |
Riittävästi valmistetut tai käsitellyt tuotteet |
— 7 artikla: |
Riittämättömät valmistus- tai käsittelytoimet |
— 8 artikla: |
Kelpuuttamisen yksikkö |
— 9 artikla: |
Tarvikkeet, varaosat ja työkalut |
— 10 artikla: |
Sarjat |
— 11 artikla: |
Neutraalit tekijät |
III OSASTO — ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET
— 12 artikla: |
Alueperiaate |
— 13 artikla: |
Suora kuljetus |
— 14 artikla: |
Näyttelyt |
IV OSASTO — TULLINPALAUTUS TAI TULLIHELPOTUS
— 15 artikla: |
Tullinpalautuksen tai tullihelpotuksen kieltäminen |
V OSASTO — ALKUPERÄSELVITYS
— 16 artikla: |
Yleiset vaatimukset |
— 17 artikla: |
EUR.1-tavaratodistuksen antamismenettely |
— 18 artikla: |
Jälkikäteen annetut EUR.1-tavaratodistukset |
— 19 artikla: |
EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen |
— 20 artikla: |
EUR.1-tavaratodistuksen antaminen aikaisemmin annetun tai laaditun alkuperäselvityksen perusteella |
— 21 artikla: |
Kauppalaskuilmoituksen laatimista koskevat edellytykset |
— 22 artikla: |
Valtuutettu viejä |
— 23 artikla: |
Alkuperäselvityksen voimassaolo |
— 24 artikla: |
Alkuperäselvityksen esittäminen |
— 25 artikla: |
Tuonti osalähetyksinä |
— 26 artikla: |
Poikkeukset alkuperäselvityksen esittämisestä |
— 27 artikla: |
Todistusasiakirjat |
— 28 artikla: |
Alkuperäselvityksen ja todistusasiakirjojen säilyttäminen |
— 29 artikla: |
Poikkeavuudet ja muotovirheet |
— 30 artikla: |
Euroina ilmaistut määrät |
VI OSASTO — HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT
— 31 artikla: |
Keskinäinen avunanto |
— 32 artikla: |
Alkuperäselvityksen tarkastaminen |
— 33 artikla: |
Riitaisuuksien ratkaiseminen |
— 34 artikla: |
Seuraamukset |
— 35 artikla: |
Vapaa-alueet |
VII OSASTO — CEUTA JA MELILLA
— 36 artikla: |
Pöytäkirjan soveltaminen |
— 37 artikla: |
Erityisedellytykset |
VIII OSASTO — LOPPUMÄÄRÄYKSET
— 38 artikla: |
Pöytäkirjan muuttaminen |
I OSASTO
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 artikla
Määritelmät
Tätä pöytäkirjaa sovellettaessa tarkoitetaan:
a) |
’valmistuksella’ kaikenlaista valmistusta tai käsittelyä, myös kokoamista tai erityistoimia, |
b) |
’aineksella’ kaikkia aineosia, raaka-aineita, komponentteja, osia ja niin edelleen, joita käytetään tuotteen valmistuksessa; |
c) |
’tuotteella’ valmista tuotetta, vaikka se olisi tarkoitettu käytettäväksi myöhemmin toisessa valmistustoimessa; |
d) |
’tavaroilla’ sekä aineksia että tuotteita; |
e) |
’tullausarvolla’ tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta 1994 tehdyn sopimuksen (WTO: n sopimus tullausarvosta) mukaisesti määritettyä arvoa; |
f) |
’vapaasti tehtaalla -hinnalla’ sille yhteisössä tai Kroatiassa olevalle valmistajalle, jonka yrityksessä viimeinen valmistus tai käsittely on suoritettu, tuotteesta maksettua vapaasti tehtaalla -hintaa, johon sisältyy kaikkien valmistuksessa käytettyjen ainesten arvo ja josta on vähennetty sisäiset verot, jotka palautetaan tai voidaan palauttaa valmista tuotetta vietäessä; |
g) |
’ainesten arvolla’ valmistuksessa käytettyjen ei-alkuperäainesten tullausarvoa maahantuontihetkellä tai, jos sitä ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäistä todettavissa olevaa aineksista yhteisössä tai Kroatiassa maksettua hintaa; |
h) |
’alkuperäainesten arvolla’ tällaisten ainesten arvoa määriteltynä soveltuvin osin sovelletun g alakohdan mukaisesti; |
i) |
’arvonlisäyksellä’ vapaasti tehtaalla -hintaa, josta on vähennetty kaikkien sellaisten käytettyjen ainesten tullausarvo, jotka ovat toisen sopimuspuolen alkuperätuotteita, tai jos tullausarvoa ei tiedetä tai voida todeta, ensimmäinen todettavissa oleva aineksista yhteisössä tai Kroatiassa maksettu hinta; |
j) |
’ryhmillä’ ja ’nimikkeillä’ harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän, tässä pöytäkirjassa ’harmonoitu järjestelmä’ tai ’HS’, muodostavan nimikkeistön ryhmiä ja nimikkeitä (nelinumeroiset koodit), |
k) |
ilmaisulla ’luokitellaan’ tuotteen tai aineksen luokittelua tiettyyn nimikkeeseen; |
l) |
’lähetyksellä’ tuotteita, jotka lähetetään samanaikaisesti yhdeltä viejältä yhdelle vastaanottajalle tai kuljetetaan yhdellä kuljetusasiakirjalla taikka, jos tällaista asiakirjaa ei ole, yhdellä kauppalaskulla viejältä vastaanottajalle; |
m) |
’alueilla’ myös aluevesiä. |
II OSASTO
KÄSITTEEN ”ALKUPERÄTUOTTEET” MÄÄRITTELY
2 artikla
Yleiset vaatimukset
1. Sopimusta sovellettaessa seuraavia tuotteita pidetään yhteisön alkuperätuotteina:
a) |
tämän pöytäkirjan 5 artiklan mukaiset yhteisössä kokonaan tuotetut tuotteet; |
b) |
yhteisössä tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on suoritettu yhteisössä tämän pöytäkirjan 6 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely. |
2. Tätä sopimusta sovellettaessa seuraavia tuotteita pidetään Kroatian alkuperätuotteina:
a) |
tämän pöytäkirjan 5 artiklan mukaiset Kroatiassa kokonaan tuotetut tuotteet; |
b) |
Kroatiassa tuotetut tuotteet, joiden valmistuksessa on käytetty muita kuin siellä kokonaan tuotettuja aineksia, jos näille aineksille on suoritettu Kroatiassa tämän pöytäkirjan 6 artiklan mukainen riittävä valmistus tai käsittely. |
3 artikla
Kahdenvälinen kumulaatio yhteisössä
Kroatian alkuperäaineksia pidetään yhteisön alkuperäaineksina, jos ne sisältyvät siellä valmistettuun tuotteeseen. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä, jos niitä on valmistettu tai käsitelty enemmän kuin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa toimissa.
4 artikla
Kahdenvälinen kumulaatio Kroatiassa
Yhteisön alkuperäaineksia pidetään Kroatian alkuperäaineksina, jos ne sisältyvät siellä valmistettuun tuotteeseen. Näiden ainesten ei tarvitse olla riittävästi valmistettuja tai käsiteltyjä, jos niitä on valmistettu tai käsitelty enemmän kuin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa toimissa.
5 artikla
Kokonaan tuotetut tuotteet
1. Seuraavia tuotteita pidetään joko yhteisössä tai Kroatiassa kokonaan tuotettuina:
a) |
niiden maaperästä tai merenpohjasta louhitut kivennäistuotteet; |
b) |
siellä korjatut kasvituotteet; |
c) |
siellä syntyneet ja kasvatetut elävät eläimet; |
d) |
siellä kasvatetuista elävistä eläimistä saadut tuotteet; |
e) |
siellä metsästämällä tai kalastamalla saadut tuotteet; |
f) |
yhteisön ja Kroatian alusten niiden aluevesien ulkopuolelta pyytämät merikalastustuotteet ja muut niiden merestä saamat tuotteet, |
g) |
niiden tehdasaluksilla ainoastaan f alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tuotteet; |
h) |
siellä kerätyt yksinomaan raaka-aineiden talteenottoon soveltuvat käytetyt tavarat, myös yksinomaan uudelleen pinnoitettaviksi tai jätekäyttöön soveltuvat käytetyt ulkorenkaat, |
i) |
siellä suoritetuista valmistustoimista syntyneet jätteet ja romu; |
j) |
niiden aluevesien ulkopuolisesta merenpohjasta tai merenpohjan alaisista kerrostumista saadut tuotteet, jos niillä on yksinoikeus hyödyntää tätä merenpohjaa tai sen alaisia kerrostumia, |
k) |
siellä yksinomaan a — j alakohdassa tarkoitetuista tuotteista valmistetut tavarat. |
2. Edellä 1 kohdan f ja g alakohdassa käytettyjä ilmaisuja ’yhteisön ja Kroatian alukset’ ja ’niiden tehdasalukset’ sovelletaan ainoastaan aluksiin ja tehdasaluksiin:
a) |
jotka on merkitty tai ilmoitettu jäsenvaltion tai Kroatian alusrekisteriin; |
b) |
jotka purjehtivat jäsenvaltion tai Kroatian lipun alla; |
c) |
jotka vähintään puoliksi ovat jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisten tai sellaisen yhtiön omistuksessa, jonka kotipaikka sijaitsee jossakin näistä valtioista ja jonka johtaja tai johtajat, hallituksen tai hallintoneuvoston puheenjohtaja ja näiden elinten jäsenten enemmistö ovat jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisia ja jonka pääomasta lisäksi henkilöyhtiöiden ja yhtiöiden, joiden osakkaiden vastuu on rajoitettu, osalta vähintään puolet kuuluu näille valtioille tai niiden julkisille laitoksille taikka kansalaisille; |
d) |
joiden päällystö koostuu jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisista; sekä |
e) |
joiden miehistöstä vähintään 75 prosenttia on EY: n jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisia. |
6 artikla
Riittävästi valmistetut tai käsitellyt tuotteet
1. Sovellettaessa 2 artiklaa pidetään tuotteita, jotka eivät ole kokonaan tuotettuja, riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä, jos liitteessä II olevassa luettelossa määrätyt edellytykset täyttyvät.
Näissä edellytyksissä ilmoitetaan kaikkien tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden osalta valmistus tai käsittely, joka on suoritettava valmistuksessa käytetyille ei-alkuperäaineksille, ja niitä sovelletaan ainoastaan tällaisiin aineksiin. Siten jos tuotetta, joka on saanut alkuperäaseman siten, että se täyttää luettelossa määrätyt edellytykset, käytetään toisen tuotteen valmistuksessa, siihen ei sovelleta sitä tuotetta koskevia edellytyksiä, jonka valmistuksessa sitä käytetään, eikä sen valmistuksessa mahdollisesti käytettyjä ei-alkuperäaineksia oteta huomioon.
2. Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa määrätään, ei-alkuperäaineksia, joita tiettyä tuotetta koskevien luettelon edellytysten mukaan ei saisi käyttää tämän tuotteen valmistuksessa, saa kuitenkin käyttää, jos:
a) |
niiden yhteisarvo on enintään 10 prosenttia tuotteen vapaasti tehtaalla -hinnasta; |
b) |
mitään niistä prosenttimääristä, jotka luettelossa annetaan ei-alkuperäainesten enimmäisarvoksi, ei ylitetä tätä kohtaa sovellettaessa. |
Tätä kohtaa ei sovelleta harmonoidun järjestelmän 50—63 ryhmän tuotteisiin.
3. Sovelletaan 1 ja 2 kohtaa, jollei 7 artiklassa toisin määrätä.
7 artikla
Riittämättömät valmistus- tai käsittelytoimet
1. Seuraavia valmistus- tai käsittelytoimia pidetään riittämättöminä antamaan alkuperäasema riippumatta siitä, täyttyvätkö 6 artiklan vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista:
a) |
toimenpiteet tuotteiden kunnon säilymisen varmistamiseksi kuljetuksen ja varastoinnin aikana; |
b) |
kollien jakaminen ja yhdistäminen; |
c) |
pesu, puhdistus; pölyn, oksidin, öljyn, maalin tai muun peiteaineen poistaminen; |
d) |
tekstiilien silitys tai prässäys; |
e) |
yksinkertainen maalaus ja kiillotus; |
f) |
viljan ja riisin esikuorinta, valkaisu osittain tai kokonaan, kiillotus ja lasitus; |
g) |
sokerin värjäys tai sokeripalojen muodostus; |
h) |
hedelmien, pähkinöiden ja vihannesten kuoriminen ja kivien poisto; |
i) |
teroitus, yksinkertainen hiominen tai yksinkertainen leikkaaminen; |
j) |
seulonta, lajittelu, luokittelu, ryhmittely, yhteensovitus; (myös tavaroiden järjestäminen sarjoiksi); |
k) |
yksinkertainen pullotus, tölkitys, pussitus, koteloihin tai rasioihin pakkaaminen, kartongille tai levyille kiinnittäminen ja kaikki muut yksinkertaiset pakkaustoimenpiteet; |
l) |
merkkien, nimilappujen, logojen ja muiden vastaavanlaisten tunnusten kiinnittäminen tai painaminen tuotteisiin tai niiden pakkauksiin; |
m) |
erilaistenkin tuotteiden yksinkertainen sekoittaminen; |
n) |
osien yksinkertainen yhdistäminen kokonaiseksi tuotteeksi tai tuotteiden purkaminen osiin; |
o) |
kahden tai useamman a — n alakohdassa mainitun toimenpiteen toteuttaminen yhdessä; |
p) |
eläinten teurastus. |
2. Kaikki tietylle tuotteelle joko yhteisössä tai Kroatiassa suoritetut toimenpiteet on otettava kokonaisuutena huomioon määritettäessä, pidetäänkö tälle tuotteelle suoritettua valmistusta tai käsittelyä olevan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittämättömänä.
8 artikla
Kelpuuttamisen yksikkö
1. Kelpuuttamisen yksikkö tämän pöytäkirjan määräyksiä sovellettaessa on se tuote, jota pidetään perusyksikkönä määritettäessä nimike harmonoidun järjestelmän nimikkeistön mukaan.
Tästä seuraa, että:
a) |
kun tavararyhmästä tai -yhdistelmästä koostuva tuote luokitellaan harmonoidun järjestelmän mukaan yhteen ainoaan nimikkeeseen, tämä kokonaisuus muodostaa kelpuuttamisen yksikön; |
b) |
kun lähetys koostuu useasta samanlaisesta tuotteesta, jotka luokitellaan samaan harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen, tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan kuhunkin tuotteeseen erikseen. |
2 Jos harmonoidun järjestelmän 5 yleisen tulkintasäännön mukaan pakkausta pidetään tuotteeseen kuuluvana luokiteltaessa, sitä on pidettävä tuotteeseen kuuluvana myös alkuperää määritettäessä.
9 artikla
Tarvikkeet, varaosat ja työkalut
Tarvikkeiden, varaosien ja työkalujen, jotka toimitetaan yhdessä laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa, jotka kuuluvat tavanomaisena varustuksena tähän laitteistoon, koneeseen, laitteeseen tai ajoneuvoon ja jotka sisältyvät sen hintaan taikka joita ei laskuteta erikseen, katsotaan muodostavan kyseisen laitteiston, koneen, laitteen tai ajoneuvon kanssa yhden kokonaisuuden.
10 artikla
Sarjat
Harmonoidun järjestelmän 3: nnen yleisen tulkintasäännön mukaisia sarjoja pidetään alkuperätuotteina, jos kaikki sarjaan kuuluvat tuotteet ovat alkuperätuotteita. Jos sarja koostuu sekä alkuperätuotteista että ei-alkuperätuotteista, sitä on kuitenkin kokonaisuutena pidettävä alkuperätuotteena, jos ei-alkuperätuotteiden arvo on enintään 15 prosenttia sarjan vapaasti tehtaalla -hinnasta.
11 artikla
Neutraalit tekijät
Määritettäessä, onko tuote alkuperätuote, ei ole tarpeen todeta seuraavien tuotteen valmistuksessa käytettyjen tuotteiden alkuperää:
a) |
energia ja polttoaineet; |
b) |
laitokset ja laitteistot; |
c) |
koneet ja työkalut; |
d) |
tavarat, jotka eivät sisälly ja joiden ei ole tarkoitus sisältyä tuotteen lopulliseen koostumukseen. |
III OSASTO
ALUEESEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET
12 artikla
Alueperiaate
1. Edellä olevassa II osastossa alkuperäaseman saamiselle määrättyjen edellytysten on täytyttävä keskeytyksettä yhteisössä tai Kroatiassa.
2. Jos yhteisöstä tai Kroatiasta johonkin muuhun maahan viedyt alkuperätuotteet palautetaan, niitä on pidettävä ei-alkuperätuotteina, jollei tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voida osoittaa, että:
a) |
palautetut tavarat ovat samoja kuin maastaviedyt tavarat; ja |
b) |
niille ei ole suoritettu kyseisessä maassa tai viennin aikana muita kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavia toimenpiteitä. |
3. Yhteisön tai Kroatian ulkopuolella suoritettu valmistus tai käsittely yhteisöstä tai Kroatiasta viedyille ja niihin jälleentuoduille aineksille ei vaikuta alkuperäaseman saamiseen II osastossa määrätyillä edellytyksillä, jos:
a) |
kyseiset ainekset ovat yhteisössä tai Kroatiassa kokonaan tuotettuja tai niitä on ennen niiden vientiä valmistettu tai käsitelty siellä 7 artiklassa lueteltuja riittämättömiä toimia enemmän; ja |
b) |
tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla voidaan osoittaa, että:
|
4. Sovellettaessa 3 kohtaa II osastossa määrättyjä edellytyksiä alkuperäaseman saamiselle ei sovelleta yhteisön tai Kroatian ulkopuolella suoritettuun valmistukseen tai käsittelyyn. Kuitenkin silloin, kun valmiin tuotteen alkuperäaseman määrittämiseksi sovelletaan liitteessä II olevan luettelon sääntöä, joka määrää kaikkien käytettyjen ei-alkuperäainesten enimmäisarvon, asianomaisen osapuolen alueella käytettyjen ei-alkuperäainesten yhteisarvo ja tämän artiklan määräysten mukaisesti yhteisön tai Kroatian ulkopuolella yhteensä saavutettu arvonlisäys yhteen laskettuina eivät saa ylittää mainittua prosenttimäärää.
5. Sovellettaessa, mitä 3 ja 4 kohdassa määrätään, ”yhteensä saavutettu arvonlisäys” tarkoittaa kaikkia yhteisön tai Kroatian ulkopuolella syntyneitä kustannuksia, mukaan lukien siellä käytettyjen ainesten arvo.
6. Mitä 3 ja 4 kohdassa määrätään, ei sovelleta tuotteisiin, jotka eivät täytä liitteessä II olevassa luettelossa mainittuja edellytyksiä tai joita voidaan pitää riittävästi valmistettuina tai käsiteltyinä vain soveltamalla 6 artiklan 2 kohdassa määrättyjä yleisiä arvoja.
7. Mitä 3 ja 4 kohdassa määrätään, ei sovelleta tuotteisiin, jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän 50—63 ryhmään.
8. Tämän artiklan määräysten mukainen valmistuksen tai käsittelyn yhteisön tai Kroatian ulkopuolella on tapahduttava ulkoisena jalostusmenettelynä tai sen kaltaisessa järjestelmässä.
13 artikla
Suora kuljetus
1. Sopimuksen mukaista etuuskohtelua sovelletaan ainoastaan tämän pöytäkirjan vaatimukset täyttäviin tuotteisiin, joiden kuljetus tapahtuu suoraan yhteisön ja Kroatian välillä. Yhden lähetyksen muodostavat tuotteet voidaan kuitenkin kuljettaa muiden alueiden kautta, tarvittaessa uudelleenlastaten tai väliaikaisesti varastoiden näillä alueilla, jos tuotteet pysyvät kauttakuljetus- tai varastointimaan tulliviranomaisten valvonnassa ja niille ei suoriteta muita toimenpiteitä kuin purkaus tai uudelleenlastaus tai niiden kunnon säilyttämiseksi tarvittavat toimenpiteet.
Alkuperätuotteet voidaan kuljettaa putkijohdoissa muiden kuin yhteisön tai Kroatian alueiden kautta.
2. Edellä 1 kohdassa määrättyjen edellytysten täyttyminen osoitetaan tuojamaan tulliviranomaisille esittämällä:
a) |
yksi ainoa kuljetusasiakirja, jolla tavarat on kuljetettu viejämaasta kauttakuljetusmaan kautta; tai |
b) |
kauttakuljetusmaan tulliviranomaisten antama todistus, jossa:
|
c) |
jos edellä mainittuja ei ole, muita asian kannalta olennaisia asiakirjoja. |
14 artikla
Näyttelyt
1. Alkuperätuotteille, jotka on lähetetty muussa maassa kuin yhteisössä tai Kroatiassa pidettävään näyttelyyn, myönnetään tuonnissa sopimuksen määräysten mukaiset etuudet, jos tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että:
a) |
viejä on lähettänyt nämä tuotteet yhteisöstä tai Kroatiasta maahan, jossa näyttely pidetään, ja pitänyt niitä siellä näytteillä; |
b) |
kyseinen viejä on myynyt tai muuten luovuttanut tuotteet yhteisössä tai Kroatiassa olevalle vastaanottajalle; |
c) |
tuotteet on lähetetty näyttelyn aikana tai välittömästi sen jälkeen siinä tilassa, jossa ne lähetettiin näyttelyä varten; ja |
d) |
sen jälkeen kun tuotteet on lähetetty näyttelyyn, niitä ei ole käytetty muihin tarkoituksiin kuin tässä näyttelyssä esittelyyn. |
2. Alkuperäselvitys on annettava tai laadittava V osaston määräysten mukaisesti ja esitettävä tavanomaisella tavalla tuojamaan tulliviranomaisille. Siinä on ilmoitettava näyttelyn nimi ja osoite. Tarvittaessa voidaan vaatia kirjallinen lisäselvitys olosuhteista, joissa tuotteita on pidetty näytteillä.
3. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan kaikkiin kaupan, teollisuuden, maatalouden ja käsiteollisuuden näyttelyihin, messuihin tai niiden kaltaisiin julkisiin esittelytilaisuuksiin, joita ei ole järjestetty yksityisiin tarkoituksiin kaupoissa tai liiketiloissa ulkomaisten tuotteiden myymiseksi ja joiden aikana tuotteet pysyvät tullivalvonnassa.
IV OSASTO
TULLINPALAUTUS TAI TULLIHELPOTUS
15 artikla
Tullinpalautuksen tai tullihelpotuksen kieltäminen
1. Ei-alkuperäaineksille, joita on käytetty sellaisten tuotteiden valmistuksessa, jotka ovat yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteita ja joille on annettu tai laadittu alkuperäselvitys V osaston määräysten mukaisesti, ei myönnetä yhteisössä tai Kroatiassa tullinpalautusta tai tullihelpotusta missään muodossa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kieltoa sovelletaan kaikkiin tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen osittaista tai täydellistä palauttamista tai peruuttamista tai niistä vapauttamista koskeviin järjestelyihin, joita yhteisö tai Kroatia soveltaa valmistuksessa käytettyihin aineksiin, nimenomaisen tai tosiasiallisen tällaisen palauttamisen, peruuttamisen tai vapauttamisen osalta siinä tapauksessa, että näistä aineksista valmistetut tuotteet viedään maasta, mutta ei siinä tapauksessa, että ne on tarkoitettu kotimaiseen käyttöön siellä.
3. Alkuperäselvityksessä tarkoitettujen tuotteiden viejän on oltava valmis milloin tahansa tulliviranomaisten pyynnöstä esittämään kaikki tarvittavat asiakirjat, joilla todistetaan, että tuotteiden valmistuksessa käytetyistä ei-alkuperäaineksista ei ole saatu tullinpalautusta ja että kaikki tällaisiin aineksiin sovellettavat tullit tai vaikutukseltaan niitä vastaavat maksut on tosiasiallisesti maksettu.
4. Edellä olevan 1—3 kohdan määräyksiä sovelletaan ei-alkuperätuotteiden osalta myös 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin pakkauksiin, 9 artiklassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin, varaosiin ja työkaluihin ja 10 artiklassa tarkoitettuihin sarjaan kuuluviin tuotteisiin.
5. Edellä olevan 1—4 kohdan määräykset koskevat ainoastaan aineksia, joihin tätä sopimusta sovelletaan. Näissä määräyksissä ei liioin estetä soveltamasta maataloustuotteisiin viennin yhteydessä sopimuksen määräysten mukaista vientitukijärjestelmää.
6. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, Kroatia voi soveltaa tullien tai vaikutukseltaan niitä vastaavien maksujen tullinpalautusta tai tullihelpotusta koskevia järjestelyjä, joita sovelletaan alkuperätuotteiden valmistuksessa käytettyihin aineksiin, seuraavien määräysten mukaisesti:
a) |
harmonoidun järjestelmän 25—49 ja 64—97 ryhmään kuuluvista tuotteista kannetaan edelleen 5 prosentin tulli tai Kroatiassa voimassa oleva tulli, jos se on pienempi; |
b) |
harmonoidun järjestelmän 50—63 ryhmään kuuluvista tuotteista kannetaan edelleen 10 prosentin tulli tai Kroatiassa voimassa oleva tulli, jos se on pienempi. |
7. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003. Edellä olevan 6 kohdan määräyksiä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2005 ja niitä voidaan tarkistaa yhteisellä sopimuksella.
V OSASTO
ALKUPERÄSELVITYS
16 artikla
Yleiset vaatimukset
1. Yhteisön alkuperätuotteet saavat Kroatiaan tuotaessa ja Kroatian alkuperätuotteet saavat yhteisöön tuotaessa sopimuksen mukaiset etuudet, jos niistä esitetään joko:
a) |
liitteessä III esitetyn mallin mukainen EUR.1-tavaratodistus; tai |
b) |
jäljempänä 21 artiklan 1 kohdassa eritellyissä tapauksissa ilmoitus, jonka teksti on esitetty liitteessä IV ja jonka viejä antaa kauppalaskussa, lähetysluettelossa tai muussa sellaisessa kaupallisessa asiakirjassa, jossa tuotteiden kuvaus on riittävän yksityiskohtainen niiden tunnistamiseksi, jäljempänä 'kauppalaskuilmoitus'. |
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tämän pöytäkirjan mukaiset alkuperätuotteet saavat 26 artiklassa eritellyissä tapauksissa tämän sopimuksen mukaiset etuudet ilman, että on tarpeen esittää mitään edellä tarkoitetuista asiakirjoista.
17 artikla
EUR.1-tavaratodistuksen antamismenettely
1. Viejämaan tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen viejän tai tämän valtuuttaman edustajan viejän vastuulla tekemästä kirjallisesta hakemuksesta.
2. Tätä varten viejä tai tämän valtuuttama edustaja täyttää liitteessä III esitettyjen mallien mukaiset EUR.1-tavaratodistuksen ja hakemuslomakkeen. Nämä lomakkeet täytetään jollakin niistä kielistä, joilla tämä sopimus on tehty, ja viejämaan sisäisen lainsäädännön mukaisesti. Jos ne täytetään käsin, ne on täytettävä musteella painokirjaimin. Tuotteiden kuvaus on merkittävä sille varattuun kohtaan jättämättä väliin tyhjiä rivejä. Jos kohtaa ei täytetä kokonaan, kuvauksen viimeisen rivin alle on vedettävä vaakasuora viiva ja täyttämätön tila on suljettava viivalla.
3. EUR.1-tavaratodistusta hakevan viejän on oltava valmis milloin tahansa sen viejämaan tulliviranomaisten pyynnöstä, jossa EUR.1-tavaratodistus annetaan, esittämään kaikki tarvittavat asiakirjat, joilla todistetaan tuotteiden alkuperäasema sekä tämän pöytäkirjan muiden vaatimusten täyttyminen.
4. Jäsenvaltion tai Kroatian tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen, jos kyseisiä tuotteita voidaan pitää yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteina ja jos ne täyttävät tämän pöytäkirjan muut vaatimukset.
5. Tavaratodistuksen antavien tulliviranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tuotteiden alkuperäaseman ja tämän pöytäkirjan muiden vaatimusten täyttymisen tarkastamiseksi. Tätä tarkoitusta varten ne voivat vaatia mitä tahansa todistusaineistoa ja tarkastaa viejän tilejä tai tehdä muita tarpeellisina pitämiään tarkastuksia. Tavaratodistuksen antavien tulliviranomaisten on valvottava myös, että 2 kohdassa tarkoitetut lomakkeet täytetään asianmukaisesti. Ne tarkastavat erityisesti, että tuotekuvaukselle varattu kohta on täytetty siten, että siihen on mahdotonta tehdä vilpillisiä lisäyksiä.
6. EUR.1-tavaratodistuksen antamispäivä merkitään tavaratodistuksen 11 kohtaan.
7. Tulliviranomaiset antavat EUR.1-tavaratodistuksen ja se annetaan viejän käyttöön heti, kun vienti on tosiasiallisesti tapahtunut tai varmistunut.
18 artikla
Jälkikäteen annetut EUR.1-tavaratodistukset
1. Sen estämättä, mitä 17 artiklan 7 kohdassa määrätään, EUR.1-tavaratodistus voidaan poikkeuksellisesti antaa siihen merkittyjen tuotteiden viennin jälkeen, jos:
a) |
sitä ei ole annettu vientihetkellä erehdysten, tahattomien laiminlyöntien tai erityisolosuhteiden vuoksi; tai |
b) |
tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla osoitetaan, että EUR.1-tavaratodistus on annettu, mutta sitä ei ole tuonnissa hyväksytty teknisistä syistä. |
2. Sovellettaessa 1 kohtaa viejän on ilmoitettava hakemuksessaan EUR.1-tavaratodistukseen merkittyjen tuotteiden vientipaikka ja -päivä sekä perusteet pyynnölleen.
3. Tulliviranomaiset voivat antaa EUR.1-tavaratodistuksen jälkikäteen vasta todettuaan viejän hakemuksessa annettujen tietojen olevan vastaavien asiakirjojen mukaisia.
4. Jälkikäteen annettuihin EUR.1-tavaratodistuksiin on tehtävä jokin seuraavista merkinnöistä:
|
”NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”, ”DELIVRE A POSTERIORI”, ”RILASCIATO A POSTERIORI”, ”AFGEGEVEN A POSTERIORI”, ”ISSUED RETROSPECTIVELY”, ”UDSTEDT EFTERFØLGENDE”, ”ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”, ”EXPEDIDO A POSTERIORI”, ”EMITIDO A POSTERIORI”, ”ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”, ”UTFÄRDAT I EFTERHAND”, ”NAKNADNO IZDANO” |
5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettu merkintä tehdään EUR.1-tavaratodistuksen kohtaan ”Huomautuksia”.
19 artikla
EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen antaminen
1. Jos EUR.1-tavaratodistus varastetaan tai se katoaa tai tuhoutuu, viejä voi pyytää todistuksen antaneilta tulliviranomaisilta kaksoiskappaleen, joka laaditaan niiden hallussa olevien vientiasiakirjojen perusteella.
2. Näin annettuun kaksoiskappaleeseen on tehtävä jokin seuraavista merkinnöistä:
|
”DUPLIKAT”, ”DUPLICATA”, ”DUPLICATO”, ”DUPLICAAT”, ”DUPLICATE”, ”ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”, ”DUPLICADO”, ”SEGUNDA VIA”, ”KAKSOISKAPPALE”, |
3. Edellä 2 kohdassa esitetty merkintä tehdään EUR.1-tavaratodistuksen kaksoiskappaleen kohtaan ”Huomautuksia”.
4. Kaksoiskappale, johon on merkittävä alkuperäisen EUR.1-tavaratodistuksen antamispäivämäärä, on voimassa tästä päivästä alkaen.
20 artikla
EUR.1-tavaratodistuksen antaminen aikaisemmin annetun tai laaditun alkuperäselvityksen perusteella
Kun alkuperätuotteet asetetaan yhteisössä tai Kroatiassa tullitoimipaikan valvontaan, alkuperäinen alkuperäselvitys voidaan korvata yhdellä tai useammalla EUR.1-tavaratodistuksella kaikkien näiden tuotteiden tai niistä osan lähettämiseksi muualle yhteisöön tai Kroatiaan. Korvaavan EUR.1-tavaratodistuksen tai -tavaratodistukset antaa se tullitoimipaikka, jonka valvontaan tuotteet asetetaan.
21 artikla
Kauppalaskuilmoituksen laatimista koskevat edellytykset
1. Edellä 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kauppalaskuilmoituksen voivat laatia:
a) |
jäljempänä 22 artiklassa tarkoitettu valtuutettu viejä tai |
b) |
kuka tahansa viejä yhdestä tai useammasta kollista muodostuvalle, yhteensä enintään 6 000 euron arvosta alkuperätuotteita sisältävälle lähetykselle. |
2. Kauppalaskuilmoitus voidaan laatia, jos tuotteita voidaan pitää yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteina ja jos ne täyttävät tämän pöytäkirjan muut vaatimukset.
3. Viejän, joka laatii kauppalaskuilmoituksen, on oltava valmis milloin tahansa viejämaan tulliviranomaisten pyynnöstä esittämään kaikki tarvittavat asiakirjat, joilla todistetaan tuotteiden alkuperäasema ja tämän pöytäkirjan muiden vaatimusten täyttyminen.
4. Viejä laatii kauppalaskuilmoituksen kirjoittamalla koneella, leimaamalla tai painamalla kauppalaskuun, lähetysluetteloon tai muuhun kaupalliseen asiakirjaan liitteessä IV olevan tekstin mukaisen ilmoituksen käyttäen yhtä liitteessä annetuista erikielisistä toisinnoista ja viejämaan sisäisen lainsäädännön mukaisesti. Jos ilmoitus kirjoitetaan käsin, se on kirjoitettava musteella painokirjaimin.
5. Kauppalaskuilmoituksessa on oltava viejän käsin kirjoittama alkuperäinen allekirjoitus. Jäljempänä 22 artiklassa tarkoitettua valtuutettua viejää ei kuitenkaan vaadita allekirjoittamaan tällaisia ilmoituksia, jos hän antaa viejämaan tulliviranomaisille kirjallisen sitoumuksen, että hän ottaa jokaisesta kauppalaskuilmoituksesta, josta hänet voidaan tunnistaa, täyden vastuun, niin kuin hän olisi käsin allekirjoittanut sen.
6. Viejä voi laatia kauppalaskuilmoituksen, kun siinä tarkoitetut tuotteet viedään maasta tai viennin jälkeen, jos se esitetään tuojamaassa enintään kahden vuoden kuluessa siitä, kun siinä tarkoitetut tuotteet on tuotu maahan.
22 artikla
Valtuutettu viejä
1. Viejämaan tulliviranomaiset voivat antaa sellaiselle viejälle, jäljempänä ’valtuutettu viejä’, joka harjoittaa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden usein tapahtuvaa vientiä, luvan laatia kauppalaskuilmoituksia tuotteiden arvosta riippumatta. Tällaista lupaa hakevan viejän on annettava kaikki tulliviranomaisten tarpeellisina pitämät takeet tuotteiden alkuperäaseman ja muiden tässä pöytäkirjassa asetettujen vaatimusten täyttymisen tarkastamiseksi.
2. Tulliviranomaiset voivat asettaa valtuutetun viejän aseman myöntämiselle kaikki tarpeellisena pitämänsä edellytykset.
3. Tulliviranomaiset antavat valtuutetulle viejälle tullin lupanumeron, joka merkitään kauppalaskuilmoitukseen.
4. Tulliviranomaiset valvovat valtuutetun viejän luvankäyttöä.
5. Tulliviranomaiset voivat milloin tahansa peruuttaa luvan. Niiden on tehtävä näin silloin, kun valtuutettu viejä ei enää anna 1 kohdassa tarkoitettuja takeita tai täytä 2 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä taikka muutoin käyttää lupaa väärin.
23 artikla
Alkuperäselvityksen voimassaolo
1. Alkuperäselvitys on voimassa neljä kuukautta siitä päivästä, jona se on annettu viejämaassa, ja se on esitettävä mainitun ajan kuluessa tuojamaan tulliviranomaisille.
2. Alkuperäselvitykset, jotka esitetään tuojamaan tulliviranomaisille 1 kohdassa mainitun esittämismääräajan päätyttyä, voidaan hyväksyä etuuskohtelun soveltamista varten, jos nämä asiakirjat ovat jääneet esittämättä ennen määräajan päättymistä poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.
3. Muissa myöhästymistapauksissa tuojamaan tulliviranomaiset voivat hyväksyä alkuperäselvitykset, jos tuotteet on esitetty niille ennen mainitun määräajan päättymistä.
24 artikla
Alkuperäselvityksen esittäminen
Alkuperäselvitys on esitettävä tuojamaan tulliviranomaisille tässä maassa sovellettavien menettelyjen mukaisesti. Mainitut viranomaiset voivat vaatia alkuperäselvityksen käännöksen ja ne voivat lisäksi vaatia, että tuontitavarailmoitusta täydennetään tuojan vakuutuksella siitä, että tuotteet täyttävät sopimuksen soveltamiseksi vaadittavat edellytykset.
25 artikla
Tuonti osalähetyksinä
Jos tuojan pyynnöstä harmonoidun järjestelmän XVI ja XVII jaksoon tai nimikkeisiin 7308 ja 9406 kuuluva harmonoidun järjestelmän yleisessä tulkintasäännössä 2 a tarkoitettu osiin purettu tai kokoamaton tuote tuodaan maahan osalähetyksinä tuojavaltion tulliviranomaisten määräämin edellytyksin, tulliviranomaisille esitetään tällaisesta tuotteesta yksi alkuperäselvitys ensimmäistä osalähetystä tuotaessa.
26 artikla
Poikkeukset alkuperäselvityksen esittämisestä
1. Yksityishenkilöiden yksityishenkilöille pikkulähetyksinä lähettämät tuotteet ja matkustajien henkilökohtaisiin matkatavaroihin sisältyvät tuotteet voidaan tuoda maahan alkuperätuotteina ilman, että alkuperäselvityksen esittämistä vaaditaan, jos kyseessä ei ole kaupallinen tuonti ja tuotteiden on ilmoitettu täyttävän tässä pöytäkirjassa määrätyt vaatimukset ja kun ei ole syytä epäillä annetun ilmoituksen todenmukaisuutta. Jos tuotteet lähetetään postitse, tämä ilmoitus voidaan tehdä tulliluetteloon CN22/CN23 tai tähän asiakirjaan liitettävälle erilliselle paperille.
2 Tuontia, joka on satunnaista ja muodostuu ainoastaan vastaanottajien tai matkustajien tai heidän perheidensä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuista tuotteista, ei pidetä kaupallisena, jos näiden tuotteiden luonne tai määrä ei viittaa mihinkään kaupalliseen tarkoitukseen.
3. Näiden tuotteiden yhteisarvo ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 500 euroa pikkulähetysten osalta eikä suurempi kuin 1 200 euroa matkustajien henkilökohtaisiin matkatavaroihin sisältyvien tuotteiden osalta.
27 artikla
Todistusasiakirjat
Edellä 17 artiklan 3 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat, joita käytetään todisteena sitä, että EUR.1-tavaratodistuksessa tai kauppalaskuilmoituksessa tarkoitettuja tuotteita voidaan pitää yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteina ja että ne täyttävät tämän pöytäkirjan muut vaatimukset, voivat olla muun muassa seuraavia:
a) |
esimerkiksi viejän tai hankkijan tileihin tai sisäiseen kirjanpitoon sisältyvät välittömät todisteet toimista, jotka tämä on suorittanut tavaroiden tuottamiseksi; |
b) |
asiakirjat, joilla osoitetaan tuotteiden valmistuksessa käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on annettu tai laadittu yhteisössä tai Kroatiassa, jossa näitä asiakirjoja käytetään sisäisen lainsäädännön mukaisesti; |
c) |
asiakirjat, joilla osoitetaan tuotteiden valmistuksessa käytettyjen ainesten valmistus tai käsittely yhteisössä tai Kroatiassa ja jotka on annettu tai laadittu yhteisössä tai Kroatiassa, jossa näitä asiakirjoja käytetään sisäisen lainsäädännön mukaisesti; |
d) |
EUR.1-tavaratodistukset tai kauppalaskuilmoitukset, joilla osoitetaan tuotteiden valmistuksessa käytettyjen ainesten alkuperäasema ja jotka on annettu tai laadittu yhteisössä tai Kroatiassa tämän pöytäkirjan mukaisesti. |
28 artikla
Alkuperäselvityksen ja todistusasiakirjojen säilyttäminen
1. Viejän, joka hakee EUR.1-tavaratodistusta, on säilytettävä 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat vähintään kolme vuotta.
2 Viejän, joka laatii kauppalaskuilmoituksen, on säilytettävä tämän kauppalaskuilmoituksen jäljennös ja 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat vähintään kolme vuotta.
3. Viejämaan tulliviranomaisten, jotka antavat EUR.1-tavaratodistuksen, on säilytettävä 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake vähintään kolme vuotta.
4. Tuojamaan tulliviranomaisten on säilytettävä niille esitetyt EUR.1-tavaratodistukset ja kauppalaskuilmoitukset vähintään kolme vuotta.
29 artikla
Poikkeavuudet ja muotovirheet
1. Pienet poikkeavuudet alkuperäselvityksen merkintöjen ja tuotteiden tuontimuodollisuuksien täyttämiseksi tullitoimipaikassa esitettyjen asiakirjojen merkintöjen välillä eivät sinänsä tee alkuperäselvityksestä mitätöntä, jos asianmukaisesti osoitetaan, että se vastaa tulliviranomaisille esitettyjä tuotteita.
2. Alkuperäselvityksessä olevat selvät muotovirheet kuten lyöntivirheet eivät saa johtaa tämän asiakirjan hylkäämiseen, elleivät nämä virheet ole sellaisia, että ne antavat aihetta epäillä kyseisessä asiakirjassa annettujen tietojen oikeellisuutta.
30 artikla
Euroina ilmaistut määrät
1. Tämän pöytäkirjan 21 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 26 artiklan 3 kohdan määräysten soveltamiseksi tapauksissa, joissa tuotteet laskutetaan muuna valuuttana kuin euroina, jäsenvaltiot ja Kroatia vahvistavat vuosittain euroina ilmaistuja määriä vastaavat määrät omana kansallisena valuuttanaan.
2. Lähetykseen sovelletaan 21 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 26 artiklan 3 kohdan määräyksiä sen valuutan perusteella, jona kauppalasku on laadittu, yhteisön tai Kroatian vahvistaman määrän mukaisesti.
3. Kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistavien määrien vasta-arvot kyseisenä valuuttana euron lokakuun ensimmäisen työpäivän kurssin mukaisesti. Määrät ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen komissiolle 15 päivään lokakuuta mennessä, ja niitä sovelletaan seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä. Euroopan yhteisöjen komissio ilmoittaa kaikille asianomaisille maille kyseisistä määristä.
4. Kroatia voi pyöristää ylöspäin tai alaspäin määrää, joka saadaan muunnettaessa euroina ilmaistu määrä sen kansalliseksi valuutaksi. Pyöristyksen tuloksena saatu määrä voi poiketa muuntamisen tuloksena saadusta määrästä enintään viisi prosenttia. Kroatia voi pitää euroina ilmaistun määrän kansallisena valuuttana ilmaistun vasta-arvon muuttumattomana, jos kyseisen määrän muuntaminen 3 kohdassa määrättynä vuotuisen tarkistuksen ajankohtana ilman mahdollista pyöristystä korottaisi kansallisena valuuttana ilmaistua vasta-arvoa vähemmän kuin 15 prosenttia. Kansallisena valuuttana ilmaistu vasta-arvo voidaan pitää samana, jos kyseinen vasta-arvo alenisi muuntamisen tuloksena.
5. Vakautus- ja assosiaatiokomitea tarkastelee yhteisön tai Kroatian pyynnöstä euroina ilmaistuja määriä. Tätä tarkastelua tehdessään vakautus- ja assosiaatiokomitea harkitsee, onko aiheellista säilyttää näiden arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Tätä tarkoitusta varten se voi päättää euroina ilmaistujen määrien muuttamisesta.
VI OSASTO
HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMÄT
31 artikla
Keskinäinen avunanto
1. Jäsenvaltioiden ja Kroatian tulliviranomaiset toimittavat toisilleen Euroopan yhteisöjen komission välityksellä tullitoimipaikkojensa EUR.1-tavaratodistusten antamiseen käyttämien leimasinten leimanäytteet ja niiden tulliviranomaisten osoitteet, jotka vastaavat EUR.1-tavaratodistusten ja kauppalaskuilmoitusten tarkastamisesta.
2. Sen varmistamiseksi, että tätä pöytäkirjaa sovelletaan oikein, yhteisö ja Kroatia avustavat toisiaan toimivaltaisten tullihallintojen välityksellä tarkastaessaan EUR.1-tavaratodistusten ja kauppalaskuilmoitusten aitoutta sekä näissä asiakirjoissa annettujen tietojen oikeellisuutta.
32 artikla
Alkuperäselvityksen tarkastaminen
1. Alkuperäselvityksen jälkitarkastus suoritetaan pistokokein tai aina kun tuojamaan tulliviranomaisilla on aihetta epäillä tällaisten asiakirjojen aitoutta, tuotteiden alkuperäasemaa tai muiden tässä pöytäkirjassa määrättyjen vaatimusten täyttymistä.
2. Sovellettaessa 1 kohdan määräyksiä tuojamaan tulliviranomaiset palauttavat viejämaan tulliviranomaisille EUR.1-tavaratodistuksen ja kauppalaskun, jos se on esitetty, kauppalaskuilmoituksen tai näiden asiakirjojen jäljennökset ja esittävät tarvittaessa perusteet tiedustelun tekemiseen. Jälkitarkastuspyynnön tueksi toimitetaan kaikki asiakirjat ja saadut tiedot, joiden perusteella alkuperäselvityksessä olevia tietoja voidaan epäillä virheellisiksi.
3. Tarkastuksen suorittavat viejämaan tulliviranomaiset. Tätä varten niillä on oikeus vaatia todistusaineistoa ja tarkastaa viejän tilejä tai tehdä muita tarpeelliseksi katsomiaan tarkastuksia.
4. Jos tuojamaan tulliviranomaiset päättävät lykätä etuuskohtelun myöntämistä kyseisille tuotteille siihen asti, kun tarkastuksen tulokset on saatu, ne voivat luovuttaa tuotteet tuojalle, jos tarpeellisiksi katsotut varmuustoimenpiteet toteutetaan.
5. Tarkastuksen tulokset ilmoitetaan tarkastusta pyytäneille tulliviranomaisille niin pian kuin mahdollista. Näistä tuloksista on käytävä selvästi ilmi, ovatko asiakirjat aitoja ja voidaanko kyseisiä tuotteita pitää yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteina ja täyttävätkö ne tämän pöytäkirjan muut vaatimukset. Sovellettaessa tämän pöytäkirjan 3 ja 4 artiklan kumulaatiota koskevia määräyksiä sekä 17 artiklan 3 kohdan yhteydessä vastauksen mukana on toimitettava todisteena käytetyn yhden tai useamman tavaratodistuksen tai kauppalaskuilmoituksen jäljennös.
6. Jos epäilyyn aihetta antaneessa tapauksessa vastausta ei ole saatu kymmenen kuukauden kuluessa tarkastuspyynnön päivämäärästä tai saadussa vastauksessa ei ole riittävästi tietoja sen ratkaisemiseksi, ovatko kyseiset asiakirjat aitoja tai mikä on tavaroiden tosiasiallinen alkuperä, tarkastamista pyytäneet tulliviranomaiset epäävät etuuskohtelun myöntämisen, paitsi poikkeuksellisissa olosuhteissa.
33 artikla
Riitaisuuksien ratkaiseminen
Jos 32 artiklassa määrätyistä tarkastusmenettelyistä syntyy riitaisuus, jota tarkastusta pyytävät ja sen suorittamisesta vastuussa olevat tulliviranomaiset eivät pysty keskenään sopimaan, tai jos syntyy kysymys tämän pöytäkirjan tulkinnasta, asia saatetaan vakautus- ja assosiaatiokomitean ratkaistavaksi.
Tuojan ja tuojamaan tulliviranomaisten väliset riidat ratkaistaan aina kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti.
34 artikla
Seuraamukset
Seuraamuksia määrätään jokaiselle, joka laatii tai laadituttaa vääriä tietoja sisältävän asiakirjan saadakseen tuotteille etuuskohtelun.
35 artikla
Vapaa-alueet
1. Yhteisö ja Kroatia toteuttavat kaikki tarpeelliset toimenpiteet taatakseen, että alkuperäselvityksen seuraamia kaupan kohteena olevia tuotteita, joita kuljetuksen aikana pidetään niiden alueella sijaitsevilla vapaa-alueilla, ei vaihdeta toisiin tavaroihin ja että niille ei suoriteta muita toimenpiteitä kuin niiden kunnon säilyttämiseksi tarkoitetut tavanomaiset toimenpiteet.
2. Poiketen 1 kohtaan sisältyvistä määräyksistä, kun EUR.1-todistuksen seuraamia yhteisön tai Kroatian alkuperätuotteita tuodaan vapaa-alueelle ja niitä valmistetaan tai käsitellään siellä, kyseisten viranomaisten on viejän pyynnöstä annettava uusi EUR.1-todistus, jos suoritettu valmistus tai käsittely on tämän pöytäkirjan mukaista.
VII OSASTO
CEUTA JA MELILLA
36 artikla
Pöytäkirjan soveltaminen
1. Edellä 2 artiklassa käytettyyn ilmaisuun ”yhteisö” ei sisälly Ceutaa ja Melillaa.
2. Ceutaan ja Melillaan vietäviin Kroatian alkuperätuotteisiin sovelletaan samaa tullikohtelua, jota sovelletaan yhteisön tullialueen alkuperätuotteisiin Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan Euroopan yhteisöön liittymisestä tehdyn asiakirjan pöytäkirjan n: o 2 mukaisesti. Kroatia soveltaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka ovat Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita, samaa tullikohtelua kuin yhteisöstä tuotaviin yhteisön alkuperätuotteisiin.
3. Ceutan ja Melillan alkuperätuotteita koskevaa 2 kohtaa sovellettaessa tätä pöytäkirjaa sovelletaan soveltuvin osin 37 artiklassa asetettujen erityisedellytysten mukaisesti.
37 artikla
Erityisedellytykset
1. Jos seuraavat tuotteet on kuljetettu suoraan 13 artiklan määräysten mukaisesti, pidetään:
1) |
Ceutan ja Melillan alkuperätuotteina:
|
2) |
Kroatian alkuperätuotteina:
|
2. Ceutaa ja Melillaa pidetään yhtenä alueena.
3. Viejän tai tämän valtuuttaman edustajan on tehtävä merkintä ”Kroatia” sekä ”Ceuta ja Melilla” EUR.1-tavaratodistuksen 2 kohtaan tai kauppalaskuilmoitukseen. Kun kyseessä ovat Ceutan ja Melillan alkuperätuotteet, on lisäksi tehtävä alkuperäasemaa koskeva merkintä EUR.1-tavaratodistuksen 4 kohtaan tai kauppalaskuilmoitukseen.
4. Espanjan tulliviranomaiset vastaavat tämän pöytäkirjan soveltamisesta Ceutassa ja Melillassa.
VIII OSASTO
LOPPUMÄÄRÄYKSET
38 artikla
Pöytäkirjan muuttaminen
Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi päättää tämän pöytäkirjan määräysten muuttamisesta.
PÖYTÄKIRJA nro 5
Keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa
1 artikla
Määritelmät
Tätä pöytäkirjaa sovellettaessa tarkoitetaan:
a) |
’tullilainsäädännöllä’ sopimuspuolten alueilla sovellettavia säännöksiä tai määräyksiä, jotka koskevat tavaroiden tuontia, vientiä, kauttakuljetusta ja asettamista mihin tahansa tullimenettelyyn, mukaan luettuina kielto-, rajoitus- ja valvontatoimenpiteet; |
b) |
’pyynnön esittävällä/esittäneellä viranomaisella’ toimivaltaista hallintoviranomaista, jonka sopimuspuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka pyytää avunantoa tämän pöytäkirjan mukaisesti; |
c) |
pyynnön vastaanottavalla/vastaanottaneella viranomaisella’ toimivaltaista hallintoviranomaista, jonka sopimuspuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka vastaanottaa pyynnön avunannosta tämän pöytäkirjan mukaisesti; |
d) |
’henkilötiedoilla’ kaikkia tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa yksilöä koskevia tietoja; |
e) |
’tullilainsäädännön vastaisella toimella’ mitä tahansa tullilainsäädännön rikkomista tai yritystä rikkoa kyseistä lainsäädäntöä. |
2 artikla
Soveltamisala
1. Sopimuspuolet antavat toisilleen apua toimivaltaansa kuuluvilla aloilla tässä pöytäkirjassa määrätyin tavoin ja edellytyksin varmistaakseen erityisesti tullilainsäädäntöä rikkovia toimia ehkäisemällä, tutkimalla ja torjumalla, että tätä lainsäädäntöä sovelletaan oikein.
2. Tässä pöytäkirjassa tarkoitettu avunanto tulliasioissa koskee niitä sopimuspuolten hallintoviranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia soveltamaan tätä pöytäkirjaa. Se ei rajoita rikosasioissa annettavaa keskinäistä avunantoa koskevien sääntöjen soveltamista. Avunannon piiriin eivät myöskään kuulu tiedot, jotka on saatu oikeusviranomaisten pyynnöstä käytettyjen valtuuksien perusteella, elleivät nämä viranomaiset ole ennakolta hyväksyneet kyseisten tietojen luovuttamista.
3. Tämän pöytäkirjan soveltamisalaan ei kuulu tullien, verojen ja sakkojen kantamisessa annettava apu.
3 artikla
Pyynnöstä annettava apu
1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä kaikki tarvittavat tiedot, jotta tämä voi varmistaa, että tullilainsäädäntöä sovelletaan oikein, mukaan luettuina tiedot havaituista tai suunnitelluista toimista, jotka ovat tai saattaisivat olla tullilainsäädännön vastaisia.
2. Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle tämän pyynnöstä:
a) |
onko toisen sopimuspuolen alueelta viedyt tavarat tuotu asianmukaisesti toisen sopimuspuolen alueelle, ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin sovelletun tullimenettelyn; |
b) |
onko toisen sopimuspuolen alueelle tuodut tavarat viety asianmukaisesti toisen sopimuspuolen alueelta, ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin sovelletun tullimenettelyn. |
3. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen pyynnöstä tarvittavat säännösten mukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että erityinen valvonta kohdistetaan:
a) |
luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, joiden perustellusti uskotaan osallistuvan tai osallistuneen tullilainsäädännön vastaisiin toimiin; |
b) |
paikkoihin, joihin tavaroita on koottu tai voidaan koota varastoitaviksi siten, että on perusteltua uskoa, että tavarat on tarkoitettu käytettäviksi tullilainsäädännön vastaisissa toimissa; |
c) |
tavaroihin, joita kuljetetaan tai voidaan kuljettaa siten, että on perusteltua uskoa, että ne on tarkoitettu käytettäviksi tullilainsäädännön vastaisissa toimissa; |
d) |
kuljetusvälineisiin, joita käytetään tai voidaan käyttää siten, että on perusteltua uskoa, että ne on tarkoitettu käytettäviksi tullilainsäädännön vastaisissa toimissa. |
4 artikla
Oma-aloitteinen avunanto
Sopimuspuolet antavat omasta aloitteestaan toisilleen apua lainsäädäntönsä mukaisesti, jos ne pitävät sitä tullilainsäädännön oikean soveltamisen kannalta tarpeellisena, erityisesti välittämällä saamiaan, seuraavia asioita koskevia tietoja:
— |
toimet, jotka ovat tai näyttävät olevan tullilainsäädännön vastaisia ja joilla saattaa olla merkitystä toiselle sopimuspuolelle, |
— |
tullilainsäädännön vastaisissa toimissa käytettävät uudet keinot tai menetelmät, |
— |
tavarat, joiden tiedetään olevan tullilainsäädännön vastaisten toimien kohteena, |
— |
luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden perustellusti uskotaan osallistuvan tai osallistuneen tullilainsäädännön vastaisiin toimiin, |
— |
kulkuvälineet, joita perustellusti uskotaan käytetyn tai käytettävän tai voitavan käyttää tullilainsäädännön vastaisissa toimissa. |
5 artikla
Asiakirjojen toimittaminen ja päätösten ilmoittaminen
Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen pyynnöstä oman lainsäädäntönsä mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet:
— |
sellaisten asiakirjojen toimittamiseksi, tai |
— |
sellaisten päätösten ilmoittamiseksi, |
jotka ovat peräisin pyynnön esittäneeltä viranomaiselta ja kuuluvat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan, vastaanottajalle, joka asuu pyynnön vastaanottaneen viranomaisen alueella tai on sijoittautunut sinne.
Asiakirjojen toimittamista tai päätösten ilmoittamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin pyynnön vastaanottavan viranomaisen virallisella kielellä tai tämän hyväksymällä kielellä.
6 artikla
Avunantopyyntöjen muoto ja sisältö
1. Tässä pöytäkirjassa tarkoitetut pyynnöt on tehtävä kirjallisesti. Pyynnön täyttämiseksi tarvittavat asiakirjat liitetään pyyntöön. Myös suulliset pyynnöt voidaan hyväksyä, jos se asian kiireellisyyden perusteella on tarpeen, mutta ne on viipymättä vahvistettava kirjallisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa pyynnöissä on esitettävä seuraavat tiedot:
a) |
pyynnön esittänyt viranomainen; |
b) |
pyydetty toimenpide; |
c) |
pyynnön tarkoitus ja aihe; |
d) |
asiaan liittyvä lainsäädäntö ja muu oikeudellinen aineisto; |
e) |
mahdollisimman tarkat ja laajat tiedot tutkimuksen kohteena olevista luonnollisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä; |
f) |
yhteenveto asiaa koskevista merkityksellisistä seikoista ja jo suoritetuista tiedusteluista. |
3. Pyynnöt on tehtävä pyynnön vastaanottavan viranomaisen virallisella kielellä tai jollakin sen hyväksymällä kielellä. Tätä vaatimusta ei sovelleta asiakirjoihin, jotka seuraavat 1 kohdan mukaista pyyntöä.
4. Jos pyyntö ei täytä edellä määrättyjä muotovaatimuksia, sen korjaamista tai täydentämistä voidaan vaatia; sillä välin voidaan määrätä toteutettaviksi varotoimenpiteitä.
7 artikla
Pyyntöjen täyttäminen
1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimii avunpyynnön täyttämiseksi toimivaltansa ja käytettävissä olevien voimavarojensa mukaan samalla tavoin kuin se toimisi omaan lukuunsa tai saman sopimuspuolen muiden viranomaisten pyynnöstä ja toimittaa sillä jo olevia tietoja sekä tekee tai teettää tarkoituksenmukaisia tutkimuksia. Tätä määräystä sovelletaan myös muihin viranomaisiin, joille pyynnön vastaanottanut viranomainen on välittänyt pyyntönsä, kun se ei voi toimia itse.
2. Avunantopyynnöt täytetään pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen lainsäädännön mukaisesti.
3. Sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat toisen sopimuspuolen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin saada pyynnön vastaanottaneelta tai 1 kohdan mukaisesti valtuutetulta muulta viranomaiselta näiden toimipaikassa tietoja, jotka koskevat tosiasiallisesti tai mahdollisesti tullilainsäädännön vastaisia toimia ja joita pyynnön esittänyt viranomainen tarvitsee tämän pöytäkirjan soveltamiseksi.
4. Sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat toisen sopimuspuolen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin olla läsnä tämän alueella suoritettavissa tutkimuksissa.
8 artikla
Tietojen välityksessä käytettävä muoto
1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa tiedustelujen tulokset pyynnön esittäneelle viranomaiselle kirjallisesti ja liittää mukaan tarvittavat asiakirjat, oikeaksi todistetut asiakirjajäljennökset tai muut vastaavat asiakirjat.
2. Nämä tiedot voivat olla sähköisessä muodossa.
3. Asiakirjojen alkuperäiskappaleita voidaan pyytää ainoastaan tapauksissa, joissa oikeiksi todistetut jäljennökset eivät riitä. Alkuperäiskappaleet on palautettava mahdollisimman pian.
9 artikla
Poikkeukset velvollisuudesta antaa apua
1. Avunannosta voidaan kieltäytyä tai sen antamiselle voidaan asettaa edellytyksiä tai vaatimuksia, jos sopimuspuoli katsoo, että tämän pöytäkirjan mukainen avunanto:
a) |
todennäköisesti vaarantaisi Kroatian tai yhteisön sen jäsenvaltion täysivaltaisuuden, jolta on tämän pöytäkirjan mukaisesti pyydetty apua; tai |
b) |
todennäköisesti uhkaa yleistä järjestystä, turvallisuutta tai muita keskeisiä etuja erityisesti 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; tai |
c) |
loukkaa elinkeino-, liike- tai ammattisalaisuutta. |
2. Pyynnön vastaanottanut viranomainen voi lykätä avun antamista, jos se katsoo avunannon häiritsevän meneillään olevia tutkimuksia, syytetoimia tai oikeuskäsittelyjä. Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen on tällöin neuvoteltava pyynnön esittäneen viranomaisen kanssa sen selvittämiseksi, voidaanko apua antaa sen tarpeellisina pitämiä edellytyksiä tai vaatimuksia noudattaen.
3. Jos pyynnön esittävä viranomainen pyytää apua, jota se ei itse voisi pyydettäessä antaa, se huomauttaa tästä seikasta pyynnössään. Pyynnön vastaanottanut viranomainen saa tällöin päättää, miten se vastaa tällaiseen pyyntöön.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pyynnön vastaanottaneen viranomaisen päätös ja sen perustelut on ilmoitettava pyynnön esittäneelle viranomaiselle viipymättä.
10 artikla
Tietojen vaihto ja luottamuksellisuus
1. Kaikki tiedot, jotka annetaan missä tahansa muodossa tämän sopimuksen mukaisesti, ovat luonteeltaan luottamuksellisia tai rajoitettuun käyttöön tarkoitettuja riippuen kunkin sopimuspuolen alueella sovellettavista säännöistä. Niihin sovelletaan virallista salassapitovelvollisuutta ja niille on taattava tiedot vastaanottaneen sopimuspuolen asiaa koskevassa lainsäädännössä sekä yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä samanlaisille tiedoille säädetty suoja.
2. Henkilötietoja saa toimittaa ainoastaan, jos ne vastaanottava sopimuspuoli sitoutuu suojelemaan niitä vähintään samalla tavalla kuin tiedot toimittava sopimuspuoli suojelisi niitä kyseisessä tapauksessa. Tätä varten sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen voimassa olevat sääntönsä, tarvittaessa mukaan luettuna yhteisön jäsenvaltioissa voimassa olevat säännökset.
3. Tämän pöytäkirjan mukaisesti saatujen tietojen käytön tullilainsäädännön vastaisia toimia koskevissa oikeudenkäynti- tai hallintomenettelyissä katsotaan olevan tämän pöytäkirjan mukaista. Tästä syystä sopimuspuolet voivat käyttää tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti saatuja tietoja ja tutkittuja asiakirjoja näyttönä todistusasiakirjoissa, kertomuksissa ja lausunnoissa sekä oikeudelle esitettyjen kanteiden ja syytteiden yhteydessä. Tällaisesta käytöstä ilmoitetaan viipymättä tiedot toimittaneelle tai asiakirjat käyttöön antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle.
4. Saatuja tietoja saa käyttää yksinomaan tässä sopimuksessa määrättyihin tarkoituksiin. Jos toinen sopimuspuoli haluaa käyttää tietoja muihin tarkoituksiin, sen on hankittava tiedot toimittaneelta tulliviranomaiselta kirjallinen ennakkosuostumus. Tietojen käytössä on noudatettava tämän viranomaisen asettamia rajoituksia.
11 artikla
Asiantuntijat ja todistajat
Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen virkailija voidaan valtuuttaa annetussa valtuutuksessa olevin rajoituksin esiintymään asiantuntijana tai todistajana oikeudenkäynti- tai hallintomenettelyissä, jotka koskevat tässä pöytäkirjassa tarkoitettuja asioita, sekä esittämään esineitä taikka asiakirjoja tai niiden virallisesti oikeaksi todistettuja jäljennöksiä, joita mahdollisesti tarvitaan näissä menettelyissä. Todistamis- tai kuulemispyynnössä on ilmoitettava selvästi, minkä oikeus- tai hallintoviranomaisen edessä, minkä asian johdosta ja minkä aseman tai ominaisuuden perusteella virkailijaa kuullaan.
12 artikla
Avunannosta aiheutuvat kustannukset
Sopimuspuolet eivät vaadi toisiltaan korvausta tämän pöytäkirjan soveltamisesta aiheutuvista kustannuksista lukuun ottamatta tapauksen mukaan asiantuntijoiden ja todistajien sekä tulkkien ja kääntäjien kustannuksia silloin, kun nämä eivät ole julkishallinnon palveluksessa.
13 artikla
Täytäntöönpano
1. Tämän pöytäkirjan täytäntöönpano annetaan Kroatian tulliviranomaisten ja Euroopan yhteisöjen komission toimivaltaisten yksikköjen sekä soveltuvin osin yhteisön jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tehtäväksi. Ne päättävät kaikista pöytäkirjan soveltamisessa tarvittavista käytännön toimenpiteistä ja järjestelyistä ottaen huomioon voimassa olevat erityisesti tietosuojaa koskevat säännöt. Ne voivat suositella toimivaltaisille elimille muutoksia, joita niiden käsityksen mukaan pitäisi tehdä tähän pöytäkirjaan.
2. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään ja ilmoittavat sen jälkeen toisilleen yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä, jotka vahvistetaan tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti.
14 artikla
Muut sopimukset
1. Euroopan yhteisön toimivallan ja sen jäsenvaltioiden toimivallan huomioon ottaen tämän sopimuksen määräyksistä voidaan todeta seuraavaa:
— |
ne eivät vaikuta kansainvälisistä yleissopimuksista tai muista sopimuksista johtuviin sopimuspuolten velvollisuuksiin, |
— |
niitä pidetään yksittäisten jäsenvaltioiden ja Kroatian välillä tehtyjä tai mahdollisesti tehtäviä keskinäistä avunantoa koskevia sopimuksia täydentävinä, ja |
— |
ne eivät vaikuta niiden yhteisön säännösten ja määräysten soveltamiseen, jotka koskevat tämän pöytäkirjan perusteella saatujen, yhteisölle mahdollisesti merkityksellisten tietojen toimittamista komission toimivaltaisten yksiköiden ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä. |
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, tämän pöytäkirjan määräyksiä sovelletaan tapauksissa, joissa yhteisön yksittäisten jäsenvaltioiden ja Kroatian mahdollisten kahdenvälisten keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten määräykset ovat ristiriidassa tämän pöytäkirjan määräysten kanssa.
3. Sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan tämän pöytäkirjan soveltamista koskevat kysymykset vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 114 artiklalla perustetussa vakautus- ja assosiaatiokomiteassa käytävissä neuvotteluissa.
PÖYTÄKIRJA nro 6
Maakuljetuksista
1 artikla
Tavoite
Tämän pöytäkirjan tavoitteena on edistää osapuolten välistä maakuljetusalan yhteistyötä erityisesti kauttakulkuliikenteen osalta ja varmistaa tätä varten osapuolten alueiden välisen ja niiden kautta kulkevan liikenteen yhteensovitettu kehitys soveltamalla tämän sopimuksen määräyksiä täysimääräisesti ja yhdenmukaisesti.
2 artikla
Soveltamisala
1. Yhteistyö kattaa maakuljetukset, erityisesti maantie- ja rautatiekuljetukset sekä yhdistetyt kuljetukset ja niihin liittyvät infrastruktuurit.
2. Täten tämän pöytäkirjan soveltamisalaan sisältyvät erityisesti:
— |
liikenteen infrastruktuurit kummankin osapuolen alueella siltä osin kuin se on tarpeen tämän pöytäkirjan tavoitteen saavuttamiseksi, |
— |
vastavuoroinen pääsy maantiekuljetusten markkinoille, |
— |
välttämättömät oikeudelliset ja hallinnolliset oheistoimenpiteet, mukaan lukien kaupalliset, verotukselliset, sosiaaliset ja tekniset toimenpiteet, |
— |
yhteistyö ympäristön tarpeita vastaavan kuljetusjärjestelmän kehittämisessä, |
— |
osapuolten liikennepolitiikkojen ja erityisesti liikenteen infrastruktuurien kehittämistä koskeva säännöllinen tietojenvaihto. |
3. Vesiliikennettä koskevat liitteessä II olevan julistuksen erityismääräykset.
3 artikla
Määritelmät
Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:
a) |
’yhteisön kauttakulkuliikenteellä’ sellaista Kroatian alueen kautta tapahtuvaa tavaraliikennettä yhteisön jäsenvaltiosta tai yhteisön jäsenvaltioon, jonka suorittaa yhteisöön sijoittautunut liikenteenharjoittaja; |
b) |
’Kroatian kauttakulkuliikenteellä’ sellaista yhteisön alueen kautta tapahtuvaa tavaraliikennettä Kroatiasta kolmanteen maahan tai jostakin kolmannesta maasta Kroatiaan, jonka suorittaa Kroatiaan sijoittautunut liikenteenharjoittaja; |
c) |
’yhdistetyllä kuljetuksella’ tavaroiden kuljetusta, jossa kuorma-auton, perävaunun, vetoautollisen tai vetoautottoman puoliperävaunun, vaihtokuormatilan tai vähintään 20 jalan kontin kuljettamiseen käytetään maantietä matkan alku- tai loppuosuudella ja toisella osuudella rautatie-, sisävesi- tai merikuljetusta, silloin kun tämän osuuden pituus on yli 100 km linnuntietä ja se muodostaa maantiekuljetuksen alku- tai loppuosuuden:
|
INFRASTRUKTUURIT
4 artikla
Yleinen määräys
Sopimuspuolet sopivat toteuttavansa vastavuoroisesti yhteensovitetut toimenpiteet multimodaaliliikenteen infrastruktuurien kehittämiseksi olennaisena keinona ratkaista ongelmat, jotka liittyvät Kroatian kautta kulkevaan tavaraliikenteeseen, erityisesti yleiseurooppalaisilla liikennekäytävillä V, VII ja X sekä käytävään VIII yhteydessä olevalla Adrianmeren/Joonianmeren yleiseurooppalaisella liikennealueella.
5 artikla
Suunnittelu
Kroatian ja Kaakkois-Euroopan alueen tarpeita palvelevan, tärkeimmät maantie- ja rautatieväylät, sisävesiväylät ja -satamat, meriliikennesatamat, lentoasemat ja muut liikenneverkon tärkeät osat kattavan alueellisen multimodaaliliikenneverkon kehittäminen Kroatian alueella on yhteisölle ja Kroatialle erityisen tärkeää. Tämä verkko liitetään naapurimaiden alueellisiin, Euroopan laajuisiin tai yleiseurooppalaisiin verkkoihin ja on yhteentoimiva yhteisön Euroopan laajuisen liikenneverkon kanssa. Hankkeita ja tavoitteita arvioidaan liikenteen infrastruktuuritarpeiden arviointiohjelmassa (TINA) käytettävien menetelmien mukaisesti ottaen huomioon vastaavan arvioinnin tulokset naapurimaissa. Arvioinnissa eritellään liikennealan esisijaiset tavoitteet, minkä perusteella Kroatian oma rahoitus ja yhteisön mahdollinen osallistuminen hankkeiden rahoitukseen kohdennetaan verkon hankkeisiin.
6 artikla
Rahoitusnäkökohdat
1. Yhteisö osallistuu 5 artiklassa tarkoitettujen infrastruktuuritöiden rahoitukseen sopimuksen 107 artiklan mukaisesti. Tämä rahoitukseen osallistuminen voidaan toteuttaa Euroopan investointipankin myöntäminä luottoina sekä käyttäen muita rahoitusmuotoja, joilla voidaan antaa käyttöön lisävaroja.
2. Töiden nopeuttamiseksi komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan edistämään muiden täydentävien rahoituslähteiden käyttöä, kuten tiettyjen yhteisön jäsenvaltioiden kahdenvälisiä sijoituksia tai sijoituksia julkisista ja yksityisistä rahastoista.
RAUTATIEKULJETUKSET JA YHDISTETYT KULJETUKSET
7 artikla
Yleinen määräys
Osapuolet toteuttavat vastavuoroisesti yhteensovitetut toimenpiteet rautatiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten kehittämiseksi ja edistämiseksi, jotta näiden kuljetusmuotojen avulla voidaan tulevaisuudessa hoitaa merkittävä osa osapuolten välisistä kuljetuksista ja kauttakulkuliikenteestä Kroatian kautta entistä ympäristöystävällisemmällä tavalla.
8 artikla
Infrastruktuureihin liittyvät erityisnäkökohdat
Kroatian rautateiden nykyaikaistamisen yhteydessä toteutetaan tarvittavat toimet niiden mukauttamiseksi yhdistettyjen kuljetusten järjestelmää varten kiinnittäen erityisesti huomiota pääteasemien kehittämiseen ja rakentamiseen, tunnelien kokoon sekä kapasiteettiin, jotka edellyttävät huomattavia sijoituksia.
9 artikla
Oheistoimenpiteet
Osapuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet yhdistettyjen kuljetusten kehittämisen edistämiseksi.
Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on erityisesti:
— |
kannustaa kuljetuspalvelujen käyttäjiä ja tavarantoimittajia käyttämään yhdistettyjä kuljetuksia, |
— |
saattaa yhdistetyt kuljetukset kilpailukykyisiksi maantiekuljetuksiin verrattuna erityisesti yhteisön tai Kroatian lainsäädäntönsä mukaisesti myöntämän taloudellisen tuen avulla, |
— |
kannustaa yhdistettyjen kuljetusten käyttöä pitkillä matkoilla ja edistää erityisesti vaihtokorien, konttien ja yleensä miehittämättömien kuljetusten käyttöä, |
— |
nopeuttaa yhdistettyjä kuljetuksia ja parantaa niiden luotettavuutta sekä erityisesti:
|
10 artikla
Rautateiden osuus
Sopimuspuolet suosittelevat sen mukaisesti, kuuluuko asia valtion vai rautateiden toimivaltaan, sekä matkustaja- että tavaraliikenteen osalta seuraavia toimia:
— |
kahden- ja monenvälisen sekä rautatiealan kansainvälisissä järjestöissä tehtävän yhteistyön lujittaminen kaikilla aloilla erityisesti liikennepalvelujen laadun ja turvallisuuden parantamiseksi, |
— |
sellaisen yhteisen rautatiejärjestelmän käyttöön ottaminen, jonka avulla tavarantoimittajia kannustetaan lähettämään lasti erityisesti kauttakulkuliikenteessä mieluummin rautatie- kuin maantiekuljetuksena noudattaen terveen kilpailun ja käyttäjän vapaan valinnan periaatteita, |
— |
Kroatian valmistautuminen osallistumaan Euroopan laajuisen tavaraliikenneverkkoon, josta säädetään rautateiden kehittämistä koskevissa yhteisön säädöksissä. |
MAANTIEKULJETUKSET
11 artikla
Yleiset määräykset
1. Vastavuoroisen kuljetusmarkkinoille pääsyn osalta osapuolet sopivat säilyttävänsä alkuvaiheessa järjestelmän, joka perustuu kunkin yhteisön jäsenvaltion ja Kroatian välillä tehtyihin kahdenvälisiin sopimuksiin tai muihin kahdenvälisiin kansainvälisiin asiakirjoihin, tai jos tällaisia sopimuksia tai asiakirjoja ei ole, vuonna 1991 vallinneeseen tosiasialliseen tilanteeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.
Kunnes 12 artiklassa tarkoitettu yhteisön ja Kroatian välinen maantiekuljetusten markkinoille pääsyä koskeva sopimus ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisön ja Kroatian tieliikenteen verotusta koskeva sopimus tehdään, Kroatia toimii yhteistyössä yhteisön jäsenvaltioiden kanssa tarvittavien muutosten tekemiseksi voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin niiden mukauttamiseksi tähän pöytäkirjaan.
2. Osapuolet sopivat vapauttavansa kokonaan yhteisön kauttakulkuliikenteen pääsyn Kroatian kautta ja Kroatian kauttakulkuliikenteen pääsyn yhteisön kautta tämän sopimuksen voimaantulopäivästä.
3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa määrätään, seuraavia määräyksiä sovelletaan Kroatian kauttakulkuliikenteeseen Itävallan kautta:
a) |
tämän sopimuksen voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana jatketaan 6 päivänä kesäkuuta 1995 allekirjoitetun Itävallan ja Kroatian kahdenvälisen sopimuksen mukaisen järjestelyn soveltamista Kroatian kauttakulkuliikenteeseen. Osapuolet tarkastelevat viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2002 Itävallan ja Kroatian välillä sovelletun järjestelyn toimintaa syrjimättömyysperiaatteen, jota on sovellettava Itävallan kautta kulkeviin yhteisön ja Kroatian raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin, mukaisesti. Tarvittaessa toteutetaan aiheelliset toimenpiteet tosiasiallisen syrjimättömyyden varmistamiseksi; |
b) |
Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan Euroopan unioniin liittymistä koskevan asiakirjan pöytäkirjassa n:o 9 olevassa 11 artiklassa määrättyä järjestelmää vastaavaa ekopistejärjestelmää sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 200331 päivään joulukuuta 2003. Sopimuspuolet sopivat hyvissä ajoin kirjeenvaihtona laskentamenetelmästä sekä ekopisteiden hallintoa ja valvontaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja menettelyistä, jotka ovat edellä mainitussa pöytäkirjassa n:o 9 olevan 11 ja 14 artiklan määräysten mukaisia. |
4. Jos yhteisön tieliikenteen harjoittajien kauttakulkuliikenne lisääntyy 2 kohdan nojalla myönnettyjen oikeuksien seurauksena siten, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa teiden infrastruktuurille ja/tai liikenteen sujuvuudelle 5 artiklassa mainituilla väylillä, tai jos Kroatian rajojen lähellä olevalla yhteisön alueella ilmenee ongelmia samoissa olosuhteissa, asia toimitetaan vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi sopimuksen 113 artiklan mukaisesti. Osapuolet voivat ehdottaa kyseisen vahingon rajoittamiseksi tai lieventämiseksi tarvittavia poikkeuksellisia väliaikaisia syrjimättömiä toimenpiteitä.
5. Jos Euroopan yhteisö vahvistaa sääntöjä, joiden tavoitteena on vähentää Euroopan unionissa rekisteröityjen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen aiheuttamaa saastumista, vastaavia sääntöjä sovelletaan Kroatiassa rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin, jotka haluavat liikkua yhteisön alueella. Vakautus- ja assosiaationeuvosto päättää tarvittavista yksityiskohtaisista säännöistä.
6. Osapuolet pidättäytyvät yksipuolisista toimista, jotka voivat johtaa syrjintään yhteisön ja Kroatian liikenteenharjoittajien tai ajoneuvojen välillä. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa tarvittavat toimet toisen sopimuspuolen alueelle suuntautuvan tai sen kautta kulkevan maantieliikenteen helpottamiseksi.
12 artikla
Markkinoillepääsy
Osapuolet sitoutuvat ensisijaisesti toimimaan yhdessä sisäisten sääntöjensä mukaisesti löytääkseen:
— |
toimintatapoja, joilla voidaan edistää sellaisen kuljetusjärjestelmän kehittämistä, joka vastaa sopimuspuolten tarpeita ja joka on yhteensopiva yhteisön sisämarkkinoiden täytäntöönpanon ja yhteisen kuljetuspolitiikan toteuttamisen sekä Kroatian talous- ja liikennepolitiikan kanssa, |
— |
lopullisen järjestelmän, jolla säännellään sopimuspuolten pääsyä tulevaisuudessa toistensa maantiekuljetusmarkkinoille vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti. |
13 artikla
Verotus, tiemaksut ja muut maksut
1. Osapuolet hyväksyvät, että kummankin osapuolen tieliikenteen ajoneuvojen verotus, tiemaksut ja muut maksut eivät saa olla syrjiviä.
2. Osapuolet aloittavat neuvottelut päästäkseen sopimukseen tieliikenteen verotuksesta niin pian kuin mahdollista yhteisön hyväksymien asiaa koskevien sääntöjen perusteella. Tämän sopimuksen tarkoituksena on erityisesti rajat ylittävän liikenteen vapaan kulun varmistaminen, osapuolten soveltamien tieliikennettä koskevien verotusjärjestelmien välisten erojen asteittainen poistaminen ja kyseisistä eroista johtuvien kilpailun vääristymien poistaminen.
3. Siihen saakka, kun 2 kohdassa mainitut neuvottelut saatetaan päätökseen, osapuolet poistavat yhteisön tai Kroatian tieliikenteen harjoittajien välisen eriarvoisen kohtelun raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen liikennöimistä ja/tai omistamista koskevien verojen ja maksujen määräämisessä sekä osapuolten alueella tapahtuvaa kuljetustoimintaa koskevien verojen tai maksujen määräämisessä. Kroatia sitoutuu pyydettäessä ilmoittamaan Euroopan yhteisöjen komissiolle soveltamiensa verojen, tiemaksujen ja muiden maksujen määristä sekä niiden laskentamenetelmästä.
4. Edellä 2 kohdassa ja 12 artiklassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseen saakka tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen esitetyistä Kroatian kautta kulkevaan yhteisön kauttakulkuliikenteeseen sovellettavien verojen, tiemaksujen tai muiden maksujen sekä niiden kantamisjärjestelyjen muutoksista on järjestettävä ennakolta kuulemismenettely.
14 artikla
Painot ja mitat
1. Kroatia hyväksyy yhteisön paino- ja mittastandardien mukaisten tieliikenteen ajoneuvojen vapaan ja esteettömän liikkumisen 5 artiklassa mainituilla väylillä. Kuuden kuukauden ajan tämän sopimuksen voimaantulosta Kroatian olemassa olevista standardeista poikkeavista tieliikenteen ajoneuvoista peritään erityinen ketään syrjimätön maksu, joka on suhteessa ylimääräisestä akselipainosta aiheutuvaan vahinkoon.
2. Kroatia pyrkii yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä ja standardinsa tienrakentamisen alalla yhteisössä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti viidennen tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavan vuoden loppuun mennessä ja tekee kaiken voitavansa 5 artiklassa tarkoitettujen olemassa olevien väylien parantamiseksi ehdotetussa ajassa uuden lainsäädännön ja uusien standardien mukaisiksi taloudellisten mahdollisuuksiensa mukaisesti.
15 artikla
Ympäristö
1. Osapuolet pyrkivät ympäristön suojelemiseksi ottamaan käyttöön raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen kaasu- ja hiukkaspäästöjä sekä melutasoa koskevia standardeja, joiden avulla varmistetaan suojelun korkea taso.
2. Jotta alan teollisuudelle voidaan antaa selkeää tietoa ja jotta kannustettaisiin tutkimus- ja ohjelmointitoiminnan sekä tuotannon yhteensovittamista, vältetään poikkeuksellisten kansallisten standardien antamista.
Myös ympäristöä koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettujen standardien mukaiset ajoneuvot voivat liikennöidä osapuolten alueella ilman muita rajoituksia.
3. Osapuolet toimivat yhdessä uusien standardien käyttöön ottamiseksi ja edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
16 artikla
Sosiaaliset näkökohdat
1. Kroatia yhdenmukaistaa maantiekuljetusalan henkilöstön koulutusta koskevan lainsäädäntönsä yhteisön standardien mukaiseksi erityisesti vaarallisten aineiden kuljetuksen osalta.
2. Kansainvälisessä tieliikenteessä käytettävien ajoneuvojen miehistöjen työstä tehdyn Euroopan sopimuksen (AETR) sopimuspuolena Kroatia ja yhteisö pyrkivät yhdenmukaistamaan mahdollisimman hyvin ajoaikaa ja kuljettajien taukoja ja lepoaikoja sekä miehistöjen kokoonpanoa koskevat politiikkansa tieliikennealan sosiaalilainsäädännön tulevan kehityksen mukaisesti.
3. Osapuolet toimivat yhteistyössä tieliikennealan sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa.
4. Osapuolet varmistavat tieliikenteen harjoittajan ammattiin pääsyä koskevien lainsäädäntöjensä vastaavuuden, jotta ne voitaisiin vastavuoroisesti tunnustaa.
17 artikla
Liikennettä koskevat määräykset
1. Osapuolet asettavat kokemuksensa yhteiseen käyttöön ja pyrkivät yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä liikennevirran sujuvuuden parantamiseksi ruuhka-aikoina (viikonloput, juhlapyhät, matkailukausi).
2. Osapuolet edistävät yleisesti tieliikenteen tietojärjestelmän käyttöönottoa, kehittämistä ja yhteensovittamista.
3. Ne pyrkivät yhdenmukaistamaan lainsäädäntönsä pilaantuvien tavaroiden, elävien eläinten ja vaarallisten aineiden kuljetuksen osalta.
4. Osapuolet pyrkivät myös yhdenmukaistamaan kuljettajille annettavan teknisen avun, liikennettä ja muita keskeisiä kysymyksiä koskevien olennaisten tietojen jakamisen matkailijoille sekä pelastuspalvelut, mukaan lukien sairaankuljetukset.
MUODOLLISUUKSIEN YKSINKERTAISTAMINEN
18 artikla
Muodollisuuksien yksinkertaistaminen
1. Osapuolet sopivat yksinkertaistavansa tavaravirtojen kulkua sekä niiden välisessä että niiden kautta kulkevassa rautatie- ja maantieliikenteessä.
2. Osapuolet sopivat aloittavansa neuvottelut tavaraliikenteeseen liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamista koskevan sopimuksen tekemiseksi.
3. Osapuolet sopivat tarpeen mukaan toimivansa yhdessä muiden yksinkertaistamiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisessa ja edistävänsä tätä.
LOPPUMÄÄRÄYKSET
19 artikla
Soveltamisalan laajentaminen
Jos jompikumpi osapuoli päättelee tämän pöytäkirjan soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella, että muiden pöytäkirjan soveltamisalaan kuulumattomien toimenpiteiden toteuttaminen on yhteensovitetun eurooppalaisen kuljetuspolitiikan edun mukaista ja että niiden avulla voidaan erityisesti edistää kauttakulkuliikenteen ongelman ratkaisemista, se tekee toiselle osapuolelle asiaa koskevat ehdotukset.
20 artikla
Täytäntöönpano
1. Osapuolet tekevät yhteistyötä sopimuksen 115 artiklan mukaisesti perustettavassa erityisessä alakomiteassa.
2. Kyseinen alakomitea:
a) |
laatii yhteistyösuunnitelmia rautatiekuljetusten, yhdistettyjen kuljetusten, liikenteen tutkimuksen sekä ympäristön alalla; |
b) |
tutkii tässä pöytäkirjassa määrättyjen päätösten soveltamista ja suosittaa vakautus- ja assosiaatiokomitealle tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä mahdollisten ongelmien ratkaisemiseksi; |
c) |
arvioi tilannetta kahden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta infrastruktuurien parantamisen ja vapaasta kauttakulusta aiheutuneiden seurausten osalta; |
d) |
yhteensovittaa kansainvälisten kuljetusten ja erityisesti kauttakulkuliikenteen seurantaa, ennusteita ja muuta tilastointia koskevia toimia. |
21 artikla
Liitteet
Liitteet ovat erottamaton osa tätä pöytäkirjaa.