02015R0378 — FI — 26.04.2017 — 001.001
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/378, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, (EUVL L 064 7.3.2015, s. 30) |
Muutettu:
|
|
Virallinen lehti |
||
N:o |
sivu |
päivämäärä |
||
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/646, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, |
L 92 |
36 |
6.4.2017 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/378,
annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 soveltamissäännöistä vuotuista tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan menettelyn täytäntöönpanon ja sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevan täytäntöönpanon osalta
1 artikla
Vuotuinen tilien tarkastus ja hyväksyminen
1. Komissio arvioi kunkin sellaisen hankkeen tukikelpoisuuden, joka on ilmoitettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/377 ( 1 ) 1 artiklassa tarkoitetussa vuotuisen saldon maksamista koskevassa pyynnössä, asetuksessa (EU) N:o 514/2014 määriteltyjen erityisasetusten ja asetuksen (EU) N:o 514/2014 14 artiklan mukaisesti hyväksytyn kansallisen ohjelman tavoitteiden suhteen.
Päättäessään vuotuisen saldon maksamisesta komissio ottaa huomioon myös tiedot, jotka on toimitettu seuraavissa asiakirjoissa:
a) asetuksen (EU) N:o 514/2014 54 artiklassa tarkoitettu vuotuinen täytäntöönpanokertomus;
b) täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/377 1 artiklassa tarkoitettu vuotuisen saldon maksamista koskeva pyyntö.
2. Komissio tarkastaa ja hyväksyy kaikki tileille kirjatut määrät silloin kun ei ole epäilyjä toimitettujen tilien täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä.
3. Komissio saattaa vaatia lisätietoja toimitettujen epätäydellisten tai epäselvien tietojen, erimielisyyksien, tulkintaerojen tai muiden maksupyyntöön liittyvien epäjohdonmukaisuuksien vuoksi.
4. Jäsenvaltion on komission pyynnöstä toimitettava lisätiedot pyynnössä asetettuun määräaikaan mennessä. Komissio voi perustelluissa tapauksissa hyväksyä jäsenvaltion ennen määräajan umpeutumista esittämän pyynnön toimittaa tiedot myöhemmin ja asettaa uuden määräajan.
Jos jäsenvaltio ei toimita lisätietoja määräaikaan mennessä tai jos vastaus ei ole tyydyttävä, komissio voi antaa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen sillä olevien tietojen perusteella.
5. Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle vuotuisen saldon maksamista koskevasta päätöksestään, mukaan lukien syyt siihen, miksi joitain tilisaldoja tai tileille kirjattuja määriä ei ole maksettu.
Jos komissio ei maksa tilisaldoja tai tileille kirjattuja määriä, jäsenvaltio voi toimittaa tilisaldoja tai määriä koskevia lisätietoja uudelleen harkittavaksi myöhempinä varainhoitovuosina.
6. Jos määrä, jonka komissio hyväksyy varainhoitovuoden n tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä, on pienempi kuin varainhoitovuoden n vuotuinen ennakkomaksu, viimeksi mainittu määrä kuitataan edellisestä. Mahdollisesti avoinna oleva ennakkomaksun määrä selvitetään tulevissa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyissä.
Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös silloin, kun jäsenvaltion esittämässä tilinpäätöksessä ei ole ollenkaan maksuja.
▼M1 —————
8. Tämän artiklan 1–5 kohtaa sovelletaan soveltuvin osin takaisin perittyihin määriin.
2 artikla
Sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen ja komission tekemät rahoitusoikaisut
1. Kun komissio katsoo, että menot eivät olleet unionin ja kansallisten sääntöjen mukaisia, se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedoksi havaintonsa sekä tulevan sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi toteutettavat korjaavat toimenpiteet ja ilmoittaa rahoitusoikaisun tason, jonka se katsoo vastaavan havaintoja.
Tiedoksianto on tehtävä asetuksen (EU) N:o 514/2014 47 artiklan 5 kohdan mukaisesti, ja siinä on viitattava tähän artiklaan.
2. Jäsenvaltion on annettava vastaus kahden kuukauden kuluessa tiedoksiannon vastaanottamisesta. Jäsenvaltiolla on vastauksessaan mahdollisuus erityisesti
a) osoittaa komissiolle, että hanke (hankkeet) on (ovat) tukikelpoinen (tukikelpoisia);
b) osoittaa komissiolle, että sääntöjen noudattamatta jättämisen laajuus tai kansalliselle ohjelmalle tarkoitettuun unionin rahoitusosuuteen kohdistuva riski on komission arviota vähäisempi;
c) antaa komissiolle tiedoksi unionin ja kansallisten sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi toteuttamansa korjaavat toimenpiteet sekä niiden tosiasiallinen toteuttamispäivä; ja
d) ilmoittaa komissiolle, katsottaisiinko kahdenvälinen kokous hyödylliseksi.
Komissio voi jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä jatkaa kahden kuukauden määräaikaa enintään kahdella kuukaudella. Pyyntö on esitettävä komissiolle ennen ensimmäisen kahden kuukauden määräajan päättymistä.
3. Komissio antaa jäsenvaltiolle virallisesti tiedoksi havaintonsa, jotka se on tehnyt sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen yhteydessä saatujen tietojen perusteella.
4. Sen jälkeen, kun komissio on antanut havaintonsa jäsenvaltiolle tiedoksi, se tekee tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 514/2014 47 artiklan mukaisen yhden tai useamman päätöksen jättääkseen unionin rahoituksen ulkopuolelle ne menot, joita unionin sääntöjen noudattamatta jättäminen koskee.
Komissio voi toteuttaa peräkkäisiä sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjä kunnes jäsenvaltio on toteuttanut korjaavat toimenpiteet.
3 artikla
Päätös sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen liittyvän menettelyn aloittamatta tai päätökseen saattamatta jättämisestä
Komissio voi päättää olla aloittamatta tai saattamatta päätökseen sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen liittyvää menettelyä asetuksen (EU) N:o 514/2014 47 artiklan mukaisesti, jos se arvioi, että todetusta sääntöjen noudattamatta jättämisestä johtuva mahdollinen rahoitusoikaisu on enintään 50 000 euroa ja kaksi prosenttia sääntöjenvastaisiksi katsotuista menoista.
3 a artikla
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan puutteiden määritysperusteet
1. Komissio perustaa hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkaasta toiminnasta tekemänsä arvioinnin kaikkien saatavilla olevien, jäsenvaltioiden, komission yksiköiden ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien tarkastusten tuloksiin, Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten tuloksiin tai mahdollisiin muihin tietoihin, jotka koskevat komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1042/2014 ( 2 ) 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja nimeämisperusteita.
Komission arvioinnin on katettava kansallisen ohjelman sisäinen valvontaympäristö, vastuuviranomaisen harjoittama hallinto- ja valvontatoiminta ja tarkastusviranomaisen harjoittama valvonta- ja tarkastustoiminta, ja sen on perustuttava sen todentamiseen, että liitteessä olevassa taulukossa 1 vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia noudatetaan.
2. Sen perusteella, miten 1 kohdassa tarkoitettuja keskeisiä vaatimuksia on liitteessä olevan taulukon 2 luokkien mukaisesti noudatettu, arvioidaan kunkin toimivaltaisen viranomaisen tehokasta toimintaa ja muodostetaan hallinto- ja valvontajärjestelmästä yleispäätelmä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmää koskevassa yleispäätelmässä otetaan huomioon mahdolliset lieventävät tai raskauttavat tekijät.
3. Jos arvioidaan, että jokin liitteessä olevan taulukon 1 keskeisistä vaatimuksista 2, 4, 5, 8, 11, 12 tai 14 tai vähintään kaksi kyseisen taulukon muista keskeisistä vaatimuksista kuuluu liitteessä olevan taulukon 2 luokkiin 3 tai 4, sitä on pidettävä hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan vakavana puutteena.
3 b artikla
Rahoitusoikaisun suuruuden soveltamis- ja määritysperusteet
1. Komissio soveltaa rahoitusoikaisuja, jos se havaitsee yhden tai useamman yksittäisen tai systeemisen sääntöjenvastaisuuden tai yhden tai useamman puutteen hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokkaassa toiminnassa, jäljempänä ”järjestelmäpuutteet”.
Tässä asetuksessa sääntöjenvastaisuudella tarkoitetaan tuensaajan tai tuensaajien teosta tai laiminlyönnistä johtuvaa unionin tai kansallisen lainsäädännön rikkomista tai kansallisten sääntöjen rikkomista, jonka tuloksena on tai olisi vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle siihen kohdistuvan perusteettoman menon vuoksi.
Rahoitusoikaisun suuruus on määritettävä mahdollisuuksien mukaan tapauskohtaisesti, ja sen on oltava täsmälleen saman suuruinen kuin unionin yleisestä talousarviosta väärin perustein maksetun menon määrä.
Jos komissio havaitsee menojen edustavassa otoksessa sääntöjenvastaisuuksia kansallisessa ohjelmassa tai sen osassa, mutta muiden menojen sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen ei ole kustannustehokasta, oikaisu voidaan määrittää ekstrapoloimalla otoksen tarkastuksen tulokset sen perusjoukon muihin osajoukkoihin, josta otos on peräisin.
Jos komissio havaitsee systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia tai järjestelmäpuutteita, mutta oikaisun täsmällistä määrää ei ole mahdollista arvioida edes ekstrapoloimalla, asianomaisen järjestelmän osan ilmoitettuihin menoihin sovelletaan kiinteämääräistä rahoitusoikaisua 2 ja 3 kohdassa esitettyjen ohjeellisten perusteiden ja asteikkojen mukaisesti.
Kiinteämääräisiä oikaisuja voidaan soveltaa myös yksittäisiin sääntöjenvastaisuuksiin.
2. Kiinteämääräisten rahoitusoikaisujen suuruus on määritettävä ottaen huomioon seuraavat tekijät:
a) sääntöjenvastaisuuden tai järjestelmäpuutteen vakavuus suhteessa koko järjestelmään tai sen osaan taikka ilmoitettuihin menolajeihin;
b) tappioriski, joka unionin talousarvioon kohdistuu sääntöjenvastaisuuden tai järjestelmäpuutteen takia;
c) petosuhka, joka menoihin kohdistuu sääntöjenvastaisuuden tai järjestelmäpuutteen takia;
d) mahdolliset lieventävät tai raskauttavat tekijät.
3. Oikaisun suuruus on määritettävä seuraavasti:
a) Jos yksi tai useampi sääntöjenvastaisuus tai järjestelmäpuute on niin merkittävä, yleinen tai laaja-alainen, että se haittaa koko järjestelmän toimintaa ja vaarantaa kaikkien kyseisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden, on sovellettava 100 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
b) Jos yksi tai useampi sääntöjenvastaisuus tai järjestelmäpuute on niin yleinen ja laaja-alainen, että se haittaa erittäin vakavasti järjestelmän toimintaa ja vaarantaa erittäin suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden, on sovellettava 25 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
c) Jos yksi tai useampi sääntöjenvastaisuus tai järjestelmäpuute johtuu siitä, että järjestelmä toimii vain osittain tai toimii niin heikosti tai epäsäännöllisesti, että se vaarantaa suurelta osin kyseisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden, on sovellettava 10 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
d) Jos yksi tai useampi sääntöjenvastaisuus tai järjestelmäpuute johtuu siitä, että järjestelmä toimii niin epäjohdonmukaisesti, että se vaarantaa huomattavalta osin kyseisten menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden, on sovellettava 5 prosentin kiinteää prosenttiosuutta.
Prosenttiosuus voidaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen alentaa 2 prosenttiin, jos 5 prosentin oikaisuprosenttia ei sääntöjenvastaisuuden tai järjestelmäpuutteen luonteen ja vakavuuden takia pidetä perusteltuna.
4. Jos toimivaltaiset viranomaiset ovat laiminlyöneet riittävien korjaavien toimenpiteiden toteuttamisen varainhoitovuonna tehdyn rahoitusoikaisun jälkeen ja sama sääntöjenvastaisuus tai järjestelmäpuute havaitaan tämän vuoksi seuraavana varainhoitovuonna, kiinteämääräisen oikaisun taso voidaan korottaa yhden tai useamman sääntöjenvastaisuuden tai järjestelmäpuutteen jatkuvuuden vuoksi tasolle, joka ei ylitä 3 kohdassa esitetyn asteikon seuraavaa tasoa.
4 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
LIITE
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmien keskeiset vaatimukset ja niiden tehokasta toimintaa koskeva luokitus
(täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/378 3 a artikla)
Taulukko 1
Keskeiset vaatimukset
|
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmien keskeiset vaatimukset |
Asianomaiset elimet/viranomaiset |
Soveltamisala |
1 |
Tehtävien riittävä kuvailu ja eriyttäminen sekä riittävät raportointi- ja seurantajärjestelmät, jos vastuuviranomainen siirtää tehtävien suorittamisen toiselle elimelle |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Sisäinen ympäristö |
2 |
Hankkeiden asianmukainen valinta |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
3 |
Riittävä tiedotus tuensaajille, mahdollisille tuensaajille ja yleisölle |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Sisäinen tiedotus ja viestintä |
4 |
Riittävä valvonta |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
5 |
Tehokkaat järjestelmät ja menettelyt, joilla varmistetaan, että kaikki menoja ja valvontaa koskevat asiakirjat säilytetään riittävän jäljitysketjun turvaamiseksi |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
6 |
Luotettavat sähköiset järjestelmät kirjanpitoa, rahoitustietojen ja indikaattoreita koskevien tietojen säilyttämistä ja siirtämistä sekä seurantaa ja raportointia varten |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet / Sisäinen tiedotus ja viestintä |
7 |
Sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy-, toteamis- ja oikaisumenettelyjen tehokas täytäntöönpano ja oikeasuhteiset petostentorjuntatoimenpiteet |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
8 |
Asianmukaiset menettelyt tilinpäätöksen, johdon vahvistuslausuman sekä lopullisia tarkastuskertomuksia ja suoritettua valvontaa koskevan vuotuisen tiivistelmän laatimista varten |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
9 |
Asianmukainen ja täydellinen kirjanpito takaisin perittävistä, takaisin perityistä ja peruutetuista määristä |
Vastuuviranomainen / valtuutettu viranomainen |
Valvontatoimet |
10 |
Tehtävien riittävä kuvailu ja eriyttäminen, toiminnallinen riippumattomuus vastuuviranomaisesta ja riittävät järjestelmät sen varmistamiseksi, että millä tahansa muulla elimellä, joka tekee tarkastuksia, on riittävä toiminnallinen riippumattomuus ja että se ottaa huomioon kansainvälisesti hyväksytyt tilintarkastusstandardit |
Tarkastusviranomainen |
Sisäinen ympäristö |
11 |
Riittävät järjestelmätarkastukset |
Tarkastusviranomainen |
Valvontatoimet |
12 |
Riittävät menojen tarkastukset |
Tarkastusviranomainen |
Valvontatoimet |
13 |
Riittävät tilien tarkastukset |
Tarkastusviranomainen |
Valvontatoimet |
14 |
Riittävät menettelyt luotettavien tarkastuslausuntojen ja tarkastuskertomusten laatimiseksi |
Tarkastusviranomainen |
Valvontatoimet |
Taulukko 2
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmien keskeisten vaatimusten luokittelu niiden toimivuuden kannalta
Luokka 1 |
Toimii hyvin. Parannuksia ei tarvita tai tarvitaan vain pieniä parannuksia. |
Luokka 2 |
Toimii. Joitakin parannuksia tarvitaan. |
Luokka 3 |
Toimii osittain. Huomattavia parannuksia tarvitaan. |
Luokka 4 |
Ei toimi olennaisilta osin. |
( 1 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/377, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, asiakirjamallien vahvistamisesta vuotuisen saldon maksamista varten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 514/2014 mukaisesti (katso tämän virallisen lehden sivu 17).
( 2 ) Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1042/2014, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2014, asetuksen (EU) N:o 514/2014 täydentämisestä vastuuviranomaisten nimeämisen ja hallinnointi- ja valvontavastuiden osalta sekä tarkastusviranomaisten aseman ja velvoitteiden osalta (EUVL L 289, 3.10.2014, s. 3).