EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0085
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on European Tourism Quality Principles
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS Euroopan matkailualan laatuperiaatteista
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS Euroopan matkailualan laatuperiaatteista
/* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS Euroopan matkailualan laatuperiaatteista /* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */
PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Tausta Matkailuala on kaupan ja jakelun sekä
rakennusalan jälkeen kolmanneksi suurin sosioekonominen toimiala EU:ssa, jos
tarkastellaan sen osuutta BKT:stä ja työllisyydestä. Se on yksi harvoista
talouden aloista, joilla kasvu on ollut jatkuvaa talousvaikeuksista huolimatta.
Sen vuoksi sillä on suuret mahdollisuudet edistää EU:n älykkään, kestävän ja
osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiaa. Alalla[1]
toimii noin 1,8 miljoonaa elinkeinonharjoittajaa, pääosin pk-yrityksiä, ja se
työllistää noin 3,3 prosenttia EU:n työvoimasta (noin 8 miljoonaa työpaikkaa)
ja tuottaa noin 2,9 prosenttia EU:n BKT:stä. Kun otetaan huomioon siihen
liittyvät toimialat[2],
sen välillinen vaikutus on vieläkin suurempi: alan osuuden kaikista työpaikoista
arvioidaan olevan noin 8,5 prosenttia (noin 18,8 miljoonaa työllistettyä
ihmistä) ja sen arvioidaan tuottavan noin 7,9 prosenttia EU:n BKT:stä.[3] Maailman muiden
alueiden kasvavasta kilpailusta huolimatta EU on maailman ykkösmatkailukohde:
vuonna 2011 EU:n ulkopuolelta matkailijoita tuli 384,8 miljoonaa.[4] Lissabonin sopimuksen hyväksymisen myötä
EU:lla on nyt toimivaltaa täydentää jäsenvaltioiden toimintaa matkailualalla,
erityisesti edistämällä alalla toimivien unionin yritysten kilpailukykyä.[5] Ottaen huomioon sille myönnetyn uuden
toimivallan ja tarpeen uusiin EU:n kasvua edistäviin toimiin komissio antoi
vuonna 2010 tiedonannon Euroopan matkailupolitiikan uusista puitteista[6]. Näissä puitteissa
esitetään kunnianhimoisia toimia, joilla pyritään a) parantamaan Euroopan
matkailualan kilpailukykyä, b) kehittämään kestävää, vastuullista ja laadukasta
matkailua c) vakiinnuttamaan kuva Euroopasta kokoelmana kestäviä ja laadukkaita
kohteita ja lisäämään sen näkyvyyttä sekä d) hyödyntämään täysimääräisesti EU:n
politiikan ja rahoitusvälineiden potentiaalia matkailun kehittämisessä. Tiedonannon toimessa 13
esitetään kansallisten kokemusten perusteella eurooppalaisen
matkailulaatumerkin kehittämistä, jotta voidaan lisätä kuluttajien
turvallisuutta ja luottamusta matkailutuotteisiin ja palkita matkailualan
toimijoiden pyrkimykset laadukkaisiin matkailupalveluihin ja kuluttajien
tyytyväisyyteen. Kommenteissaan tiedonantoon Euroopan parlamentti kehotti
komissiota arvioimaan eurooppalaisen matkailulaatumerkin toteutettavuutta,
jotta voidaan luoda kansallisia tunnuksia täydentävä laajempi ja
vapaavalintainen tunnus.[7]
Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa EU:n matkailualan kilpailukyvystä
havaittiin, että vaikka Eurooppaan EU:n ulkopuolelta tulevien matkailijoiden
kokonaismäärä on edelleen kasvussa, Eurooppa on menettänyt markkinaosuuttaan
viime aikoina uusille kohteille. Lisäksi globalisaatiolla, internetillä ja
kuluttajien nopeasti muuttuvalla käyttäytymisellä sekä kasvavalla huolella
matkailun ympäristöjalanjäljestä on voimakas vaikutus alaan.[8] Kilpailun kasvaessa markkinoilla laadun merkitys
matkailualan elinkeinonharjoittajille on lisääntynyt, ja ne ovat yhä
tietoisempia laadun merkityksestä kilpailuvalttina. Sen vuoksi luotettavien,
ajantasaisten, tarkkojen ja merkityksellisten tietojen saaminen tietyn
matkailupalvelun laadusta on keskeisen tärkeää matkailijoille, jotta he voivat
tehdä eron kilpailevien tuotteiden välille ja tehdä tietoon perustuvia
valintoja. Tämä saattaa olla erityisen korostunutta toisesta EU-maasta
tulevien matkailijoiden tapauksessa, kun kielivaikeudet lisäävät
epävarmuustekijöitä, jos tietoa ei ole saatavilla kuluttajan ymmärtämällä
kielellä. Nykyisen talouskriisin aikana EU:n on tehtävä kaikkensa
houkutellakseen matkailijoita EU:n ulkopuolelta. On äärimmäisen tärkeää
varmistaa, että nämä kävijät voivat luottaa saavansa tietyn laatutason mukaista
palvelua kaikkialla EU:ssa. Kuluttajille matkailupalvelujen laadusta annetuilla
tiedoilla on vaikutusta EU:n ulkopuolisista maista tulevien matkailijoiden
houkuttelemiseen. Tämä on valtava ja tähän mennessä suureksi osaksi
hyödyntämätön potentiaali, jolla voidaan lisätä EU-kohteisiin saapuvien
matkailijoiden määrää ja parantaa EU:n matkailualan kilpailukykyä. Vuonna 2011
ulkomaisten vierailijoiden käyttämä rahamäärä EU:ssa oli yhteensä 330,44
miljardia euroa. Hiljattaisten arvioiden mukaan vuonna 2022 alalla on
todennäköisesti jopa 20,4 miljoonaa työpaikkaa ja se tuottaa 427,31
miljardia euroa.[9] Nyt käsillä olevaa aloitetta on myös tarkasteltava ottaen
huomioon komission aloite Euroopan ”brändäämiseksi” EU:n ulkopuolisissa maissa[10] ja Matkakohteena
Eurooppa 2020 -aloite[11]
sekä EU:n viisumipolitiikka[12],
jolla helpotetaan muiden kuin EU-maiden kansalaisten matkustamista EU:hun[13], jotta Eurooppa pysyy
maailman ykkösmatkakohteena. 1.2 Nykytilanne Tällä hetkellä EU:n tasolla ei ole erityislainsäädäntöä,
jolla säänneltäisiin kuluttajille matkailupalvelujen laadusta annettavia
tietoja.[14] Jotkin nykyiset tietovälineet, kuten arviointiin ja
vertailuun tarkoitetut verkkosivustot, voivat auttaa kuluttajia
päätöksentekoprosessissa, kunhan näillä sivustoilla esitettävät tiedot ovat
läpinäkyviä ja luotettavia. Joissakin jäsenvaltioissa on valtiollisia kansallisen tai
alueellisen tason vapaaehtoisia laatujärjestelmiä. Olemassa on myös varsin
monia toimialan omia alueellisia, kansallisia ja valtioiden välisiä aloitteita,
joissa keskitytään enimmäkseen kullekin matkailualan alasektorille tai
maantieteelliselle alueelle ominaisiin palvelun laadun näkökohtiin. Kuten tämän ehdotuksen liitteenä olevan eri
toimintavaihtoehtojen arvioinnin[15]
yhteydessä toteutetussa markkina-analyysissä vahvistettiin, tällaiset
laatujärjestelmät ovat hyvin erilaisia ja näin ollen hyvin epäyhdenmukaisia
verrattaessa niiden alakohtaisuutta, maantieteellistä kattavuutta,
hallintotapaa, arviointimenetelmiä ja arviointikriteereitä. Erittäin moninaiset ja erilaiset yksityiset ja julkiset
laatujärjestelmät johtavat erittäin pirstoutuneisiin markkinoihin
matkailupalvelun laadun arvioinnin osalta. Tämän seurauksena valtioiden rajat ylittäville
matkailijoille ei tarjota yhdenmukaista tietoa, jonka perusteella voisi
helposti saada selvää eri laatujärjestelmistä ja tehdä eron kilpailevien
palvelujen välille. Tämä aiheuttaa hämmennystä ja johtaa siihen, että laatujärjestelmillä
ei kyetä tiedottamaan tehokkaasti kuluttajille tarjottujen matkailupalvelujen
laatutasosta, mikä taas haittaa kuluttajien kykyä tehdä tietoon perustuvia
valintoja, etenkin silloin kun he matkustavat toiseen jäsenvaltioon tai tulevat
EU:n ulkopuolisista maista. Näin ollen nämä järjestelmät eivät palkitse
(kenties suositummilla valinnoilla tai paremmalla maineella) niitä
elinkeinonharjoittajia, jotka sijoittavat laatuun. Tilanne ei kannusta
toimialaa, etenkään pk-yrityksiä, joilla on vähäiset taloudelliset resurssit,
käyttämään laatujärjestelmiä. Tämän vuoksi EU:n matkailuala ei pysty
täysimittaisesti hyödyntämään kilpailuetuaan palvelujen laadun osalta ja
täyttämään taloudellista potentiaaliaan lisäämällä palvelujensa laadun
näkyvyyttä. Matkailualan sidosryhmät eivät tähän mennessä ole onnistuneet
tekemään EU:n tasolla yhteistyötä vähentääkseen epäjohdonmukaisuutta EU:ssa
nykyisten tai tulevien laatujärjestelmien välillä eikä ole viitteitä siitä,
että kehitteillä olisi mitään yksityisiä tai julkisia aloitteita, jotka
todennäköisesti parantaisivat tilannetta. Sen vuoksi
markkinoiden pirstoutumiseen on puututtava kiireellisesti useilla tasoilla.
Nykyinen laadunarviointijärjestelmien hajanaisuus saa aikaan hämmennystä ja voi
vaikuttaa kielteisesti Euroopan matkailualan kilpailukykyyn. 2. KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET 2.1 Kuulemisprosessi Vuoden 2010 tiedonannon antamisen jälkeen
komissio ryhtyi keräämään tietoa olemassa olevista laatujärjestelmistä
jäsenvaltioiden ja alan sidosryhmien avustuksella. Vuoden 2011 aikana
järjestettiin kaksi seminaaria, joissa vaihdettiin tietoja saaduista
kokemuksista ja esitettiin ideoita matkailupalvelujen mahdollisista yhteisistä
laatuperiaatteista. Komissio perusti vuoden 2011 alussa epävirallisen asiantuntijaryhmän,
johon osallistui nykyisten julkisten ja yksityisten laatujärjestelmien
vastuuhenkilöitä ja kuluttajien edustajia, jotka avustivat toiminta-ajatuksen
luonnoksen laatimisessa. Valtaosa seminaareihin ja epäviralliseen
asiantuntijaryhmään osallistuneista sidosryhmistä oli samaa mieltä siitä, että
EU-aloitteessa olisi noudatettava alhaalta ylöspäin suuntautuvaa
lähestymistapaa ja sen perustana olisi käytettävä jäsenvaltioiden ja toimialan
nykyisiä ja tulevia aloitteita ja tunnustettava ne. Sidosryhmät olivat
kuitenkin eri mieltä siitä, mitä yhteisiin periaatteisiin olisi sisällytettävä.
Lisäksi ympäristön kestävyyttä koskevien seikkojen sisällyttäminen
periaatteisiin aiheutti eriäviä kantoja sidosryhmien parissa. Kohdennettu kuuleminen järjestettiin syys-lokakuussa
2011, jolloin pyydettiin kantoja laajemmin sidosryhmiltä eli suurimmilta
eurooppalaisilta matkailualan järjestöiltä, toimialajärjestöiltä,
kuluttajajärjestöiltä sekä jäsenvaltioiden viranomaisilta. Kuulemisessa saatiin
sidosryhmien kantojen osalta samat tulokset kuin edellä kuvatussa alustavassa
seminaarissa. Jäsenvaltioita kuultiin myös matkailualan
neuvoa-antavan komitean säännöllisissä kokouksissa, joissa ne esittivät eriäviä
kantoja: jotkin jäsenvaltiot tukivat aloitetta voimakkaasti mutta vastustivat
viranomaisten osallistumista tällaisen EU-aloitteen hallinnointiin.
Pääasialliseksi syyksi tähän ne ilmoittivat toissijaisuusperiaatteen
vastaisuuden ja oikeusperustan rajoitukset sekä kansallisten viranomaisten
vähäiset resurssit. Laajentaakseen sidosryhmien kuulemista ja
asiantuntijatiedon keruuta komissio järjesti avoimen konferenssin tammikuussa
2012. Konferenssiin liittyvät asiakirjat ja raportti ovat saatavilla komission
verkkosivustolla[16].
Konferenssissa käydyissä keskusteluissa ei tullut esiin muutoksia yksityisten
ja julkisten sidosryhmien näkemyksissä ja kannoissa. Toukokuun ja heinäkuun 2012 välillä
järjestettiin julkinen kuuleminen yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston
Europa-palvelimella olevan ”Sinun äänesi Euroopassa” ‑verkkosivuston
kautta ja lähetettiin sähköpostia laajalle yksityisten ja julkisten
sidosryhmien joukolle sekä jäsenvaltioiden edustajille. Yli 150 saadusta
vastauksesta yli 90 prosenttia oli peräisin ammatillisilta järjestöiltä ja
viranomaisilta. Loput 10 prosenttia saatiin matkailualan yrityksiltä, joista
kaksi kolmasosaa osallistui johonkin laatujärjestelmään. Myös matkailualan
ammattiliitot ja kuluttajien edustajat olivat aktiivisesti mukana
kuulemisprosessissa. Useimmat vastaajat olivat komission kanssa samaa mieltä
ongelman määrittelystä ja EU:n aloitteen tarpeesta alalla. Kuulemisen tulokset
on julkaistu komission verkkosivulla[17]. Toimintavaihtoehtojen arvioinnin yhteydessä
tehtiin taustatutkimus, jossa käsiteltiin elinkeinonharjoittajien kokemuksia
laatujärjestelmään osallistumisesta; nykyisten laatujärjestelmien ja niiden
jäsenyritysten vastuuhenkilöistä koostuvan edustavan otoksen vastauksista
saatiin hyödyllistä tietoa ehdotetun aloitteen vaikutusten arvioimiseksi.[18] 2.2 Toimintavaihtoehtojen
arviointi Komissio arvioi eri toimintavaihtoehtoja,
joilla voitaisiin parantaa nykyisten ja tulevien laatujärjestelmien
yhdenmukaisuutta ja tämän tuloksena kuluttajille annettavia tietoja. Harkittavana oli kaiken kaikkiaan seitsemän
toimintavaihtoehtoa, joista arvioinnissa tarkasteltiin neljää. Näihin kuuluivat
seuraavat vaihtoehdot: ei muutosta, toimialan itsesääntely ja kaksi EU:n toimia
sisältävää vaihtoehtoa. Kahdessa jälkimmäisessä vaihtoehdossa tarkasteltiin
vaikutuksia, joita aiheutuisi, jos aloitteeseen sisällytettäisiin tiettyjä
periaatteita, esimerkiksi ympäristön kestävyyteen liittyviä näkökohtia. Kunkin
vaihtoehdon arvioituja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia
tarkasteltiin ottaen huomioon niiden tehokkuus toiminnan tavoitteiden
täyttämisessä, kustannustehokkuus ja johdonmukaisuus muuhun EU:n politiikkaan
nähden. Arvioinnissa kiinnitettiin erityishuomiota
siihen, että sekä itsesääntelyä että EU:n toimia koskevassa vaihtoehdossa
toimialan osallistuminen olisi vapaaehtoista. Perusteellista huomiota kiinnitettiin
myös Euroopan matkailutarjonnan ainutlaatuisuuden ja monipuolisuuden
säilyttämiseen, etenkin ottaen huomioon matkailualan varsin monet alasektorit,
joihin eurooppalaisia laatuperiaatteita voitaisiin soveltaa. Arvioinnissa ei päädytty yhteen ainoaan
parhaaksi katsottuun vaihtoehtoon, koska vaihtoehtojen vertailun perusteella
sekä vain palvelun laatuun liittyvät periaatteet sisältävä vaihtoehto että
vaihtoehto, joka ulottui muihinkin näkökohtiin kuten ympäristön kestävyyteen,
olivat yhtä tehokkaita, vaikuttavia ja johdonmukaisia. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ 3.1 Oikeusperusta Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 195 ja 292
artiklaan. 3.2 Toissijaisuus- ja
suhteellisuusperiaate SEUT-sopimuksen 195 artiklan mukaan ”unioni
täydentää jäsenvaltioiden toimintaa matkailualalla, erityisesti edistämällä
alalla toimivien unionin yritysten kilpailukykyä”. Toissijaisuusperiaatteen
mukaisesti ehdotetut EU-toimet olisivat vapaaehtoisia. Ehdotetulla aloitteella
ei poisteta mitään jäsenvaltioiden tai toimialan käyttöön ottamaa aloitetta. Euroopan tason toimia voidaan perustella
ongelman rajatylittävällä luonteella. Tämä tarkoittaa valtioiden rajat
ylittävää tilannetta, jossa matkailupalvelu tarjotaan maassa, jossa matkailija
ei asu, mikä rajoittaa lisäarvoa, jonka laatujärjestelmät voivat tarjota
rajatylittävälle matkailijalle, etenkin silloin, kun matkailijat tulevat EU:n
ulkopuolelta. Matkailupalvelun laadunarvioinnin nykytilanne
(ks. 1.2) Euroopassa ei ole sellainen, että EU:n toimialan toimintaedellytykset
olisivat riittävän tasapuoliset. Matkailupalvelujen
laadunarviointijärjestelmien epäjohdonmukaisuus kansallisella ja alueellisella
tasolla hämmentää kuluttajia ja luo esteitä sisämarkkinoiden toiminnalle. Yksittäisillä jäsenvaltioilla on vain
rajallista toimivaltaa ja soveltamisalaa toimia yksin pyrkiessään parantamaan
EU:ssa tarjottujen matkailupalvelujen laadun yhdenmukaisuutta. Jäsenvaltiot
eivät ole tähän mennessä panneet vireille mitään matkailun laatuperiaatteita
koskevaa rajatylittävää koordinointia eikä ole merkkejä siitä, että ne
tekisivät näin tulevaisuudessakaan. Kun otetaan huomioon nykyinen julkisten
järjestelmien vähäisyys kansallisella tasolla, tällaisesta yhteistyöstä ei
muutoinkaan olisi tuloksena laajamittaista rajaylittävää yhteistyötä. Lisäksi
yksittäiset jäsenvaltiot eivät ole sellaisessa tilanteessa, että ne pysyisivät
parantamaan muiden jäsenvaltioiden yksityisten järjestelmien välistä
johdonmukaisuutta. Sen vuoksi EU:n toimet ovat tarpeen ja perusteltuja. Lisäksi toimialan
toteuttamat toimet, kansainväliselläkin tasolla, rajoittuvat tiettyyn
alasektoriin (tai mahdollisesti muutamaan toisiinsa liittyvään sektoriin)
mutteivät ole aidosti horisontaalisia. Tämän seurauksena kuluttajille
tarjottava tieto on epäyhtenäistä, ja laatujärjestelmien ja niiden jäsenten
mahdollisuudet tiedottaa tehokkaasti EU-maiden välillä matkustaville ja EU:n
ulkopuolisista maista tuleville matkailijoille ovat rajalliset. Tilanteen ei
odoteta muuttuvan, minkä vuoksi EU-tason toimet ovat tarpeen. Mittakaavasyistä EU:lla on paremmat
mahdollisuudet ratkaista edellä kuvattuja sektorikohtaiseen ja
maantieteelliseen hajanaisuuteen liittyviä ongelmia. EU:n puitteet, joilla
pyritään edistämään unionin kilpailukykyä, olisivat tehokkaammat valtioiden
rajat ylittävän näkyvyyden ja uskottavuuden kannalta. Tähän voidaan päästä
täydentämällä julkisten ja yksityisten matkailualan toimijoiden jo toteuttamia
toimia, kannustamalla niitä ja luomalla suotuisa toimintaympäristö niiden
pyrkimysten yhdistämiseksi. Euroopan matkailualan laatuperiaatteita voidaan
edistää paremmin EU:n toimilla sekä jäsenvaltioissa että EU:n ulkopuolelta
tulevien matkailijoiden osalta osana EU:n matkailunedistämisstrategiaa. Suurin
osa sidosryhmistä vahvisti EU:n tasolla koordinoitujen laaja-alaisten toimien tuoman
lisäarvon. Ehdotus on myös
suhteellisuusperiaatteen mukainen. Aloitteen laatimisessa otettiin huomioon
kustannusten rajoittaminen siihen, mikä on tarpeen toiminnan tavoitteiden
saavuttamiseksi. Ehdotettujen laatuperiaatteiden soveltaminen edellyttää pääasiassa
organisaatiomuutoksia, joihin liittyy vain vähäisiä investointeja, joiden
odotetaan tasapainottuvan kuluttajien lisääntyneestä tyytyväisyydestä ja
täydentävistä EU-toimista saatavilla eduilla. Sen varmistamiseksi, että
jäsenvaltioiden toimivaltaa noudatetaan, suositellaan, että jäsenvaltiot
koordinoivat, seuraavat ja edistävät Euroopan matkailualan laatuperiaatteiden
soveltamista alueellaan yhteistyössä komission kanssa. Ehdotuksen
toimenpiteissä noudatetaan asianmukaisesti toissijaisuusperiaatetta. 3.3 Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus 3.3.1 Kohde
ja tavoitteet Tässä ehdotuksessa esitetyt Euroopan
matkailualan laatuperiaatteet ovat sovellettavissa unionissa suoraan
kuluttajille tarjottuihin matkailupalveluihin, ja suositellaan, että
matkailualan palveluja tarjoavat julkiset ja yksityiset organisaatiot
noudattaisivat niitä. Aloitteella pyritään
parantamaan kuluttajille – etenkin niille, jotka matkustavat toiseen
jäsenvaltioon tai tulevat EU:n ulkopuolisesta maasta – annettavaa tiedotusta
matkailupalvelujen laadusta, jotta laatutietoiset kuluttajat pystyvät tekemään
paremmin tietoon perustuvia valintoja. Näin vahvistetaan puolestaan EU:n
matkailualan elinkeinonharjoittajien, etenkin pk-yritysten, kannustimia
investoida edelleen laatuun. Tähän on tarkoitus päästä parantamalla
matkailupalvelujen laadun yhdenmukaisuutta EU:n tasolla asettamalla
eurooppalaiset periaatteet, joita matkailualan organisaatiot noudattavat.
Periaatteet on laadittu sidosryhmien ehdottamien kriteerien perusteella ja
niitä on arvioitu avoimessa kuulemisessa. Operationaaliselta kannalta tavoitteena on,
että aloitteen tarkistushetkellä Euroopan matkailualan laatuperiaatteita
noudattaa merkittävä määrä matkailuorganisaatioita EU:ssa. Aloitteen tuoma lisäarvo on monitahoinen: a)
Periaatteita noudattavat matkailualan organisaatiot saavat etua komission
toteuttamista matkailunedistämis- ja tiedotustoimista. Tämän ansiosta näkyvyys
lisääntyy, mikä taas vahvistaa organisaatioiden kykyä ottaa huomioon kuluttajat
ja antaa niille mahdollisuuden laajentaa toimintaansa markkinoille, joille ne
muutoin eivät pääsisi, etenkin EU:n ulkopuolisissa maissa; b) Kuluttajat saavat
lisäarvoa, kun varmistuu, että tiettyjä eurooppalaisia laatuperiaatteita
noudatetaan riippumatta siitä, mihin jäsenvaltioon he matkustavat. Euroopan
matkailualan palvelujen korkean laadun korostaminen edistää EU:n yleistä
strategiaa turismivirtojen lisäämisestä Euroopan sisällä ja Eurooppaan,
täydentää EU:n ulkopuolisista maista tulevien matkailijoiden viisumivaatimusten
keventämiseen liittyviä pyrkimyksiä ja vahvistaa Euroopan brändiä kestävistä ja
korkealaatuisista matkakohteista muodostuvana kokonaisuutena. Tämä edistää sektorin kilpailukykyä ja
parantaa sen valmiuksia saada aikaan talouskasvua ja uusia työpaikkoja, mistä
on etua jäsenvaltioille ja koko EU:n taloudelle. 3.3.2 Euroopan matkailualan laatuperiaatteiden soveltaminen Sektorikohtainen
ja maantieteellinen soveltamisala Parantaakseen matkailupalvelujen laadun
yhdenmukaisuutta koko EU:ssa Euroopan matkailualan laatuperiaatteita voidaan
soveltaa ilman sektorikohtaisia rajoituksia kaikkiin julkisiin tai yksityisiin
matkailualan organisaatioihin, jotka toimivat kansallisella, alueellisella,
paikallisella tai kansainvälisellä tasolla ja tarjoavat matkailupalveluita
unionissa kuluttajille. Koordinointi, seuranta ja edistäminen Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti
jäsenvaltioita kehotetaan koordinoimaan, seuraamaan ja edistämään Euroopan
matkailualan laatuperiaatteita omalla alueellaan. Jäsenvaltioille myös suositellaan, että ne tekevät
keskenään yhteistyötä suhteessa kansainvälisiin matkailualan organisaatioihin.
Niitä kehotetaan myös tekemään yhteistyötä komission kanssa matkailualan
neuvoa-antavan komitean puitteissa aloitteen seurannan ja arvioinnin
helpottamiseksi esimerkiksi jäsenvaltioille, toimialan edustajille ja
kuluttajille suunnattujen kyselyjen avulla. Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä
koskevassa ohjelmassa (2014–2020) asetetaan erityistavoitteeksi unionin
matkailualan yritysten kilpailukykyä ja kestävyyttä koskevien
toimintapuitteiden kohentaminen. Komission tavoitteena on Euroopan imagon ja
profiilin kohottaminen kestävänä, vastuullisena ja korkealaatuisena
matkakohteena, ja tätä varten se toteuttaa tiedotus-, viestintä- ja
edistämistoimia ja perustaa muun muassa Euroopan matkailualan
laatuperiaatteille omistetun verkkosivun, jolla annetaan asiasta tietoa.
Komissio helpottaa myös hyvien toimintatapojen ja kokemusten vaihtoa. 3.3.3 Arviointi Suosituksen täytäntöönpanoa arvioidaan kolme
vuotta sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Komissio arvioi myös, tarvitaanko lisätoimenpiteitä palvelun johdonmukaisen
laadun takaamiseksi matkailualalla. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Euroopan matkailualan laatuperiaatteiden
edistämiseksi voitaisiin esittää asianmukaisia määrärahoja yritysten
kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman[19] puitteissa. 2014/0043 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUS Euroopan matkailualan laatuperiaatteista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 195 ja 292 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio toteaa 30 päivänä
kesäkuuta 2010 annetussa tiedonannossaan Eurooppa, maailman
ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet[20], että on tarpeen
edistää kestävän, vastuullisen ja korkealaatuisen matkailun kehittämistä osana
yleistä tavoitetta, jolla pyritään luomaan EU:n ulkopuolisissa maissa kuva
unionista kokoelmana laadukkaita matkakohteita. (2) Matkailumajoituksen ja
leirintäalueiden korkean ympäristönsuojelutason ja matkailusektorin
ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen edistämistä käsitellään
jo nimenomaisesti unionin tasolla sovellettaessa Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetusta (EU) N:o 66/2010[21]
ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1221/2009[22]. (3) Unionissa on jo erilaisia
julkisia ja yksityisiä laatujärjestelmiä, joiden tarkoituksena on antaa
kuluttajille tietoa matkailupalvelujen laadusta ja toimia oppaana
matkailualalla toimiville. Järjestelmät eroavat toisistaan huomattavasti
kattavuuden, hallintatavan, menetelmien ja kriteerien perusteella. Lisäksi
niiden toiminta rajoittuu tiettyihin alasektoreihin tai maantieteellisiin
alueisiin, minkä vuoksi matkailupalvelujen laadunarviointiympäristö on erittäin
hajanainen. (4) Nykyisten laatujärjestelmien
hajanaisuuden ja johdonmukaisen arvioinnin puutteen vuoksi unionissa valtioiden
rajojen yli tai unioniin kolmansista maista matkustavilla saattaa olla vaikeuksia
verrata eri laatujärjestelmien piiriin kuuluvia palveluita. Johdonmukaisuuden
puute rajoittaa kuluttajien kykyä tehdä tietoon perustuvia valintoja. (5) Nykyisten laatujärjestelmien
johdonmukaisen arvioinnin puutteen vuoksi matkailualan elinkeinonharjoittajilla
on tähän mennessä ollut vain rajalliset valmiudet saada näkyvyyttä kuluttajien
parissa ja hyötyä koordinoiduista toimista. Tämä koskee erityisesti mikro- ja
pienyrityksiä, joilla useinkaan ei ole riittäviä välineitä ja resursseja tuoda
esiin itseään ja tarjoamiaan korkealaatuisia palveluja. (6) Matkailualan kilpailukyvyn
parantamiseksi unionin matkailualan yrityksistä on saatava houkuttelevia
kolmansien maiden kansalaisten kannalta. (7) Sen vuoksi on aiheellista
laatia Euroopan matkailualan laatuperiaatteet, jotka kuluttajat ja toimiala
tunnustavat. (8) Jotta voidaan kattaa
mahdollisimman laaja matkailualan alasektoreiden valikoima ja samalla säilyttää
unionin matkailutarjonnan monimuotoisuus, Euroopan matkailualan
laatuperiaatteiden olisi oltava luonteeltaan yleisiä mutta tarjottava lisäarvoa
korkealaatuisia matkailupalveluja koskevien kuluttajien odotusten mukaisesti. (9) Matkailupalvelujen
tyydyttävän tarjonnan varmistamiseksi on tarpeen antaa riittävää koulutusta
tehtävistä, jotka on osoitettu asiaan liittyville työntekijöille. Samasta
syystä koulutukseen osallistuminen kirjataan koulutusrekisteriin. (10) Jotta helpotetaan
matkailupalvelujen laadun jatkuvaa parantamista kuluttajien vaatimusten
täyttämiseksi, on tärkeää tehdä kuluttajakyselyitä ja varmistaa valituksiin
reagoiminen. (11) Unionin matkailutarjonnan
omaleimaisuuden ja monipuolisuuden edistämiseksi kuluttajille on tarjottava
ajantasaista tietoa paikallisista tavoista, kulttuuriperinnöstä, perinteistä,
palveluista ja tuotteista. (12) Tiedon lisäämiseksi Euroopan
matkailualan laatuperiaatteista ja siten kuluttajien luottamuksen
parantamiseksi on keskeisen tärkeää, että matkailualan organisaatiot antavat
laatuperiaatteisiin liittyvää tietoa ja neuvontaa kuluttajille. (13) Helpottaakseen Euroopan
matkailualan laatuperiaatteiden soveltamista alueellaan ja toimien
koordinointia jäsenvaltioiden olisi koordinoitava, seurattava ja edistettävä
Euroopan matkailualan laatuperiaatteita avoimella tavalla. (14) Sen varmistamiseksi, että
useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivat matkailualan organisaatiot
(kansainväliset organisaatiot) soveltavat vapaaehtoisesti Euroopan matkailualan
laatuperiaatteita, on keskeisen tärkeää, että jäsenvaltiot toimivat
yhteistyössä, jotta nämä organisaatiot soveltaisivat Euroopan matkailualan
laatuperiaatteita. (15) Euroopan matkailualan
laatuperiaatteiden johdonmukaisen soveltamisen ja niiden koordinoinnin,
seurannan ja edistämisen helpottamiseksi koko unionissa jäsenvaltioita
kehotetaan vaihtamaan tietoja ja kokemuksia. Komissio edistää tällaista
tietojen vaihtoa. (16) Matkailualan kilpailukyvyn
edistämiseen liittyvien jäsenvaltioiden toimien täydentämiseksi on tärkeää
tiedottaa kuluttajille Euroopan matkailualan laatuperiaatteista ja lisätä niitä
koskevaa tietämystä soveltuvilla edistämis- ja tiedotustoimilla unionissa mutta
myös ja etenkin kolmansissa maissa, jotta voidaan edistää kuvaa unionista
laadukkaiden matkailukohteiden kokonaisuutena. Jotta lisäksi voidaan kannustaa
suotuista toimintaympäristön luomista matkailualan kehittämiselle on tärkeää
tehdä Euroopan matkailualan laatuperiaatteista houkuttelevia matkailualan
organisaatioiden kannalta. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot ja komissio
tekevät tältä osin yhteistyötä. (17) Helpottaakseen Euroopan
matkailualan laatuperiaatteiden soveltamisen seurantaa ja arviointia
jäsenvaltioilla on merkittävä tehtävä: niiden on tiedotettava komissiolle
Euroopan matkailualan laatuperiaatteiden soveltamisesta alueellaan, etenkin
matkailualan neuvoa-antavan komitean kokousten puitteissa. (18) Vastatakseen matkailualan
nopeasti muuttuviin markkinaolosuhteisiin ja varmistaakseen Euroopan
matkailualan laatuperiaatteiden lisäarvon pitkällä aikavälillä komissio seuraa
näiden periaatteiden soveltamista ja arvioi tämän suosituksen täytäntöönpanoa
kolme vuotta sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä. Samasta syystä komissio myös arvioi, tarvitaanko lisätoimenpiteitä,
jotta varmistetaan tässä suosituksessa esitettyjen tavoitteiden saavuttaminen, SUOSITTELEE SEURAAVAA: 1. Kohde
ja soveltamisala Tässä suosituksessa esitetään Euroopan matkailualan laatuperiaatteet,
jäljempänä ’laatuperiaatteet’, joita matkailualan organisaatioiden on
sovellettava. 2. Määritelmät Tässä suosituksessa tarkoitetaan a) ’matkailualan organisaatiolla’ julkista
tai yksityistä organisaatiota, joka on sijoittautunut unioniin ja tarjoaa
kuluttajille matkailualan palveluita paikallisella, alueellisella,
kansallisella tai kansainvälisellä tasolla; b) ’kansainvälisellä matkailualan organisaatiolla’
matkailualan organisaatiota, joka harjoittaa toimintaansa useamman kuin yhden
jäsenvaltion alueella tai alueeseen kuuluvissa osissa. 3. Euroopan
matkailualan laatuperiaatteet Matkailualan organisaatioille – kun se on asianmukaista niiden koon ja
liiketoimintamallin perusteella – suositellaan, että ne soveltavat seuraavia
laatuperiaatteita toiminnassaan: a) Varmistetaan työntekijöiden koulutus,
muun muassa seuraavat: i) koulutetaan kaikki työntekijät, jotka osallistuvat palvelujen
tarjoamiseen suoraan kuluttajille, jotta varmistetaan näille työntekijöille
osoitettujen tehtävien tyydyttävä tarjoaminen; ii) kirjataan työntekijöiden koulutukseen osallistuminen tätä
varten perustettuun koulutusrekisteriin; iii) nimetään laatukoordinaattori, jotta voidaan varmistaa
yhdenmukainen lähestymistapa tarjottujen palvelujen laadun hallintaan ja
asiaankuuluvien työntekijöiden osallistuminen laatuprosessiin; b) Sovelletaan
kuluttajatyytyväisyyspolitiikkaa, muun muassa seuraavia: i) perustetaan mekanismi kuluttajien valitusten käsittelemiseksi
palvelun tarjoamispaikassa tai internetin kautta; ii) varmistetaan, että valituksiin vastataan viipymättä; iii) tehdään kuluttajatyytyväisyyskyselyitä ja otetaan huomioon
niiden tulokset palvelun laadun parantamiseksi; c) Pidetään tarpeen mukaan dokumentoitua
siivous- ja ylläpitosuunnitelmaa tiloista tai laitteista ja noudatetaan sitä; d) Annetaan kuluttajille tietoja, muun
muassa seuraavista: i) tiedot paikallisista tavoista, kulttuuriperinnöstä,
perinteistä, palveluista ja tuotteista; ii) tiedot tarjottujen palvelujen saatavuudesta; iii) tiedot tarjottujen palvelujen kestävyyteen liittyvistä
näkökohdista; iv) tiedot laatuperiaatteista; e) Varmistetaan, että nämä tiedot ovat
oikeita, luotettavia, selviä ja saatavilla ainakin tärkeimmillä vierailla
kielillä, jos se on asianmukaista sijainnin ja liiketoimintamallin perusteella. 4. Jäsenvaltioiden
toimet 4.1. Jäsenvaltioiden olisi koordinoitava, seurattava ja
edistettävä laatuperiaatteiden soveltamista alueillaan. Tätä varten jäsenvaltioita
kehotetaan a) seuraamaan, miten matkailualan
organisaatiot soveltavat 3 kohdassa esitettyjä laatuperiaatteita; b) koordinoimaan muiden jäsenvaltioiden
kanssa laatuperiaatteisiin ja niiden soveltamiseen liittyviä toimia; c) edistämään laatuperiaatteita matkailualan
organisaatioiden parissa; d) varmistamaan yhteistyössä muiden
jäsenvaltioiden kanssa, että laatuperiaatteista annetaan riittävästi tietoa ja
opastusta matkailualan organisaatioille; e) tekemään yhteistyötä keskenään, jotta
laatuperiaatteiden soveltaminen kansainvälisissä matkailualan organisaatioissa
olisi helpompaa. 4.2. Suositellaan myös, että
jäsenvaltioiden toimissa taataan avoimuus. 5. Jäsenvaltioiden
ja komission välinen yhteistyö Jäsenvaltioita kehotetaan tiedottamaan komissiolle 4 kohdassa
tarkoitetuista toimista ja tekemään komission kanssa yhteistyötä toimien
seurannan ja arvioinnin sekä tietämyksen lisäämistä ja edistämistä koskevien
aloitteiden osalta. 6. Seuranta
ja arviointi 6.1. Komissio arvioi tämän suosituksen
täytäntöönpanoa viimeistään [date to be defined 3 years
after the publication of the Recommendation in the Official Journal]. 6.2. Komissio arvioi myös, onko tarvetta ehdottaa uusia
toimenpiteitä tässä suosituksessa tarkoitetun matkailualan laadun johdonmukaisuuden
parantamiseksi. 7. Loppusäännökset Tämä suositus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] Perinteiset matkojen ja matkailupalvelujen tarjoajat
(hotellit, ravintolat, matkatoimistot, autovuokraamot, tilauslentoyhtiöt,
matkailubussit, risteilyalukset jne.), jotka tarjoavat hyödykkeitä ja palveluja
suoraan matkailijoille. [2] Erityisesti jakelu- ja rakennusala, kuljetusala
yleisesti (lento-, rautatie- ja meriliikenne, vuorolinja-autoliikenne jne.)
sekä kulttuuriala (kulttuurin ja luovien taiteiden toimialat). [3] WTTC 2012
http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf [4] UNWTO World Tourism Barometer, toukokuu 2012. [5] Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan
d alakohta. Lisäksi SEUT-sopimuksen 195 artiklan mukaan tätä varten ”unioni
pyrkii toiminnallaan: a) kannustamaan kyseisen alan yritysten kehittämiselle
suotuisan ympäristön luomista; b) edistämään jäsenvaltioiden välistä
yhteistyötä erityisesti hyvien käytäntöjen vaihdon avulla”.
[6] Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan
matkailupolitiikan uudet puitteet (KOM(2010) 352 lopull.). [7] P7_TA-PROV(2011)0407 –
Euroopan parlamentin päätöslauselma 2709/2011 tiedonannosta Eurooppa,
maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet. [8] Ecorys (2009), s. 2. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_fi.htm [10] Tiedonannossa (KOM(2010) 352 lopull.) esitetään sellaisen
”Eurooppa-merkin” luomista, joka voi täydentää kansallisen ja alueellisen tason
markkinointia ja auttaa eurooppalaisia matkailukohteita erottumaan muista
kansainvälisistä kohteista (toimi 18). [11] Toteutettu tilapäistuella yhteistyössä Euroopan
matkailukomission kanssa; yleisenä tavoitteena oli määrittää brändi- ja markkinointistrategia
Matkakohteena Eurooppa -aloitteelle (ks.
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm). [12] COM(2012) 649 final. [13] Tällä hetkellä 42 maan ja alueen kansalaiset eivät
tarvitse viisumia EU:hun matkustamista varten. Pian 16 Karibian ja Tyynenmeren
maan kansalaisten pitäisi voida matkustaa Schengen-alueelle ilman viisumia.
Tavoitteena on helpottaa näiden maiden kansalaisten matkustamista
Schengen-alueelle sekä Kyprokselle, Bulgariaan ja Romaniaan. Komission ehdotuksessa
esitetään, että tämä toteutetaan vastavuoroisilla viisumivapaussopimuksilla,
joilla taataan viisumivapaa järjestelmä kaikille EU:n kansalaisille, jotka
haluavat matkustaa näihin maihin (ks.
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_fi.htm). [14] EU:ssa on kyllä yleistä kuluttajansuojalainsäädäntöä,
esimerkiksi kuluttajien oikeuksia koskeva direktiivi 2011/83/EU. [15] Estimated Impacts of possible Options and Legal
Instruments of the Umbrella European Tourism Quality Label, CEPS, syyskuu 2012,
saatavilla verkkosivulta http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655;
tähän viitataan myöhemmin nimityksellä ”CEPS (2012)”. [16] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642 [17] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm [18] CEPS (2012). [19] Asetus (EU) N:o 1287/2013 yritysten kilpailukykyä ja
pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020) (EUVL
L 347, 20.12.2013, s. 33). [20] KOM(2010) 352 lopullinen. [21] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 66/2010,
annettu 25. marraskuuta 2009, EU-ympäristömerkistä (EUVL L 27, 30.1.2010, s.
1). [22] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
1221/2009, annettu 25. marraskuuta 2009, organisaatioiden vapaaehtoisesta
osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja
auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja
komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1).