EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012SC0221
COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF IMPACT ASSESSMENT accompanying the document RECOMMENDATION ON ACCESS TO AND PRESERVATION OF SCIENTIFIC INFORMATION
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja SUOSITUKSEEN TIETEELLISEN TIEDON SAATAVUUDESTA JA SÄILYTTÄMISESTÄ TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja SUOSITUKSEEN TIETEELLISEN TIEDON SAATAVUUDESTA JA SÄILYTTÄMISESTÄ TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja SUOSITUKSEEN TIETEELLISEN TIEDON SAATAVUUDESTA JA SÄILYTTÄMISESTÄ TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA
SISÄLLYSLUETTELO 1........... Soveltamisala ja taustaa.................................................................................................. 3 1.1........ Soveltamisala.................................................................................................................. 3 1.2........ Taustaa.......................................................................................................................... 3 2........... Ongelman määrittely....................................................................................................... 4 3........... EU:n toiminnan perusteet, EU:n
tuottama lisäarvo ja toissijaisuus...................................... 4 4........... Tavoitteet....................................................................................................................... 5 5........... Toimintavaihtoehdot........................................................................................................ 5 6........... Vaihtoehtojen vertailu ja
vaikutukset................................................................................ 6 7........... Seuranta ja arviointi........................................................................................................ 7 1. Soveltamisala ja
taustaa 1.1. Soveltamisala Tässä
vaikutusten arvioinnissa tutkitaan, onko tieteellisen julkaisujärjestelmän
nykykehityksen valossa tarpeen toteuttaa uusia toimia EU:n tasolla, jotta
voitaisiin tehostaa tutkimusta ja edistää innovatiivista unionia, joka olisi
maailmanlaajuinen tieteellinen johtaja. Vaikutusten arvioinnissa tutkitaan
toimintavaihtoehtoja, joilla EU voisi parantaa tieteellisen tiedon saatavuutta
ja säilyttämistä digitaaliaikana, ja erityisesti asiaa koskevan jäsenvaltioille
osoitetun komission suosituksen vaikutusta. 1.2. Taustaa Tieto
ja innovaatio tuottavat kilpailuetua, kuten Eurooppa 2020 ‑tiedonannossa[1] korostetaan.
Euroopan rakenteellisesti hidasta kasvua voidaan torjua luomalla parhaat
mahdolliset olosuhteet innovaatioille. Jotta Euroopasta voisi tulla yhä
kilpailukykyisempi tietoperustainen talous, Euroopan on parannettava paitsi
tiedon tuottamista, myös julkisrahoitteisen tutkimuksen tieteellisten tulosten
levittämistä ja jakamista. Digitaaliajan
saapuessa tiedeyhteisö näkee suuria mahdollisuuksia tutkimustulosten
sähköisessä levittämisessä. Yksi näistä mahdollisuuksista on avoin
julkaiseminen (Open Access). Avoin julkaiseminen mahdollistaa tiedon
maksuttoman verkkokäytön ja uudelleenkäytön tieteellisten julkaisujen, datan,
monografioiden ja oheisaineistojen muodossa. Tieteellisen
tiedon saatavuutta ja säilyttämistä digitaaliaikana koskeva komission
politiikka pohjautuu kehitykseen, joka alkoi helmikuussa 2007, kun komissio
antoi tieteellistä tietoa digitaaliaikana koskevan tiedonannon[2]. Sitä seurasivat
marraskuussa 2007 neuvoston päätelmät[3],
joihin sisältyi joukko jäsenvaltioiden toteutettavaksi tarkoitettuja toimia.
Päätelmissä kehotettiin komissiota kokeilemaan EU:n tutkimuspuiteohjelmista
rahoitetuista hankkeista saatavien tieteellisen tiedon ja julkaisujen yleistä
saatavuutta. Tämä johti osana seitsemättä puiteohjelmaa elokuussa 2008
käynnistettyyn avoimen julkaisemisen pilottihankkeeseen. Maaliskuussa
2009 hyväksyttiin tieto- ja viestintätekniikkaa tieteen palveluksessa koskeva
tiedonanto[4].
Sitä seurasivat joulukuussa 2009 neuvoston päätelmät[5], joissa kehotettiin
jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan pyrkimyksiään, jotta tieteelliset tiedot
ja avoimet tietoarkistot tulisivat yleisesti saataville, ja varmistamaan
johdonmukaisen lähestymistavan tieteellisen tiedon saatavuuden ja säilyttämisen
osalta. Vuonna
2010 komissio hyväksyi Eurooppa 2020 ‑lippulaivahankkeet
”Innovaatiounioni”[6]
ja ”Euroopan digitaalistrategia”[7].
Kummassakin tiedonannossa avointa julkaisemista pidetään yhtenä tapana
saavuttaa Eurooppa 2020 ‑tavoitteita. Niissä ilmoitetaan, että avoin
julkaiseminen ulotetaan julkisrahoitteisen tutkimuksen tuloksiin siten, että
erityisesti hankkeissa, joita rahoitetaan EU:n tutkimuksen puiteohjelmista,
avoin julkaiseminen on yleinen sääntö. Komissio antoi 30. marraskuuta 2011 ehdotuksen
Horisontti 2020 ‑ohjelmaksi[8].
Siinä yhdistetään vuodesta 2014 eteenpäin unionin tutkimus- ja
innovaatiorahoitus yksiin puitteisiin. Avoimesta julkaisemisesta ehdotetaan
tehtäväksi tutkimustulosten levittämisen perusperiaate. Toinen
strateginen poliittinen kysymys on eurooppalaisen tutkimusalueen kehittäminen
ja toteuttaminen. Eurooppalainen tutkimusalue käsittää kaikki sellaiset
tutkimus- ja kehitystoiminnat, ‑ohjelmat ja ‑politiikat Euroopassa,
joihin liittyy valtioiden rajat ylittävä näkökulma. Tavoitteena on luoda avoin
Euroopan laajuinen tieto- ja tekniikka-alue, jolla valtioiden rajat ylittävät
synergiat ja toisiaan täydentävyys voidaan käyttää täysimääräisesti hyödyksi.
Tässä yhteydessä tieteellisen tiedon saatavuuteen ja säilyttämiseen liittyvät
kysymykset ovat erityisen merkittäviä. Komissio
antaa tätä taustaa ajatellen uuden tiedonannon ”Kohti tieteellisen tiedon
parempaa saatavuutta – enemmän hyötyä julkisista tutkimusinvestoinneista”. Tiedonannossa esitetään tilannekatsaus kehitykseen
vuodesta 2007 ja osoitetaan alat, joilla jäsenvaltioiden ja komission olisi
toteutettava jatkotoimia. Siihen liitetään suositus, jossa jäsenvaltioille
ehdotetaan erityistoimia tieteellisen tiedon saatavuuden ja säilyttämisen
aloilla. 2. Ongelman määrittely Tieteelliseen tiedonlevitysjärjestelmään
liittyy useita ongelmia, joiden takia ei ole mahdollista saavuttaa tavoiteltua
poliittista tavoitetta. Toisin sanoen eurooppalaisen tutkimusalueen tutkijoille
ei voida tarjota yhtenäistä käytännejärjestelmää ja infrastruktuureja, jotka
mahdollistaisivat tutkimustulosten helpon ja avoimen julkaisemisen, käytön ja
uudelleenkäytön. Ongelmat: a) Tieteellisten tutkimusjulkaisujen
saatavuus ei ole paras mahdollinen Lehtien tilaushinnat
ovat nousseet inflaatiotasoa nopeammin ja nousevat edelleen, mikä asettaa
paineita kirjastoille ja vaikeuttaa julkisrahoitteisen tutkimuksen tulosten
saatavuutta. Tutkijoilla, teollisuudella (erityisesti
pienillä ja keskisuurilla yrityksillä) ja suurella yleisöllä on rajoitetut
mahdollisuudet saada tutustua tieteellisten lehtien sisältöön sekä käyttää ja
uudelleenkäyttää tieteellistä tietoa. Tiedeyhteisö on useita vuosia vaatinut
julkisrahoitteisen tutkimuksen tulosten avointa julkaisemista, erityisesti
vertaisarvioituja julkaisuja. Tieteellisten julkaisujen avoin julkaiseminen
tapahtuu kahdessa muodossa: ·
Tekijät (käytännössä rahoituselimet tai yliopistot)
vastaavat ennakkoon artikkelin julkaisukustannuksista sen sijaan, että ne
katettaisiin tilausmaksuilla, minkä ansiosta artikkeli on heti kaikkien
käytettävissä vapaasti ja maksutta (Gold Open Access). ·
Vertaisarvioidun julkaisun teksti
rinnakkaisarkistoidaan tietovarastoon, josta se voidaan antaa yleisesti
saataville maksutta, tavallisesti tietyn julkaisukieltoajan jälkeen, jotta
tieteellinen kustantaja saa katettua kustannuksensa ja tuottoa sijoitukselleen
(Green Open Access). b) Tutkimusaineistojen saatavuus ei ole
paras mahdollinen Tällä hetkellä
julkisrahoitteisesta tutkimuksesta saatavat tutkimusaineistot eivät ole
järjestelmällisesti muiden käytettävissä, jotta niiden pohjalta voitaisiin
tehdä uutta tutkimusta. Osittain ongelma johtuu
siitä, että tutkimusprosessin eri vaiheissa tuotetaan erilaisia ja eri luokkiin
kuuluvia tietoja. Tiedon jakaminen ei myöskään johda palkitsemiseen
urakehityksessä tai tunnustuksen saamiseen. Eikä käytössä vielä ole
infrastruktuureja, joiden ansiosta tutkijat pystyisivät hakemaan, käyttämään ja
uudelleenkäyttämään tietoja luotettavalla tavalla. c) Tieteellisen tiedon lisääntyminen
tekee pitkäaikaisesta säilyttämisestä välttämätöntä Alkuaan digitaalisen aineiston syntyminen ja
valtavien tietomäärien tuottaminen ovat johtaneet uusiin vaikeuksiin
tieteellisen tiedon pitkäaikaisessa säilyttämisessä. Erittäin harvat
rahoitusorganisaatiot ja akateemiset laitokset toteuttavat
tiedonsäilytystoimia. Asianmukainen rahoitus ja organisaatiomallit puuttuvat.
Kustantajat ovat aiemmin pyrkineet digitoimaan sisältöjä, mutta tieteellisen
tiedon pitkäaikainen säilyttäminen on pikemminkin julkinen tehtävä.
Säilyttäminen ei saa riippua kaupallisen yrityksen elinkaaresta.[9] Sidosryhmiin kuuluu
tutkijoita, liikeyrityksiä (myös pk-yrityksiä), (sekä voittoa tavoittelevia
että yleishyödyllisiä) tieteellisiä kustantajia, (kansallisia tai alueellisia)
hallintoja, akateemisia laitoksia (ja niiden kirjastoja) ja kansalaisia. 3. EU:n toiminnan
perusteet, EU:n tuottama lisäarvo ja toissijaisuus Tieteellisen
tiedon alalla poliittinen toiminta on määriteltävä luonteeltaan valtioiden
rajat ylittäväksi ja kansainväliseksi, koska tiede on maailmanlaajuista.
Kaikissa jäsenvaltioissa on aloitteita, joilla pyritään helpottamaan ja
laajentamaan tieteellisen tiedon saatavuutta ja säilyttämistä, mutta
aloitteiden intensiteetti ja painopisteet saattavat vaihdella, ja samassa
maassakin saattaa esiintyä hajanaista kehitystä.[10] Aloitteiden
moninaisuus on johtanut siihen, että eurooppalaisia tutkijoita, sijoittajia ja
kansalaisia varten on laadittu päällekkäisiä politiikkoja. Komissio on vuodesta
2007 osaltaan kannustanut jäsenvaltioita jatkuvasti vaihtamaan tietoja ja
tekemään yhteistyötä. E-infrastruktuurien kehittäminen on edistynyt
epätasaisesti. Tutkimustuloksia
koskeva politiikka on koordinoitava muiden eurooppalaisen tutkimusalueen
toteuttamiseen liittyvien politiikan alojen ja EU:n laajempien taloudellisen kehityksen
tavoitteiden kanssa. Tämän tyyppinen koordinointi voidaan järjestää tehokkaasti
vain EU:n tasolla. Julkisella
rahoituksella on merkittävä osuus T&K:n rahoituksesta (35 %
investoinneista), minkä takia julkisella sektorilla on painavaa sanottavaa siihen,
kuinka tulokset olisi levitettävä talouskasvun kannustamiseksi ja yhteiskunnan
yleiseksi hyödyksi. 4. Tavoitteet Parhaimman toimintavaihtoehdon olisi
täytettävä seuraavat yleis-, erityis- ja toimintatavoitteet. Yleistavoite: ·
tukea entistä paremmin innovaatioita ja
myötävaikuttaa talouskasvuun parantamalla edellytyksiä saada, käyttää ja
uudelleenkäyttää tieteellistä tietoa ja mahdollistamalla eurooppalaisen
tutkimusalueen kehittäminen Erityistavoitteet: ·
saattaa tieteelliset julkaisut avoimesti saataville
verkossa maksutta mahdollisimman suuressa määrin ja mahdollisimman nopeasti ·
saattaa tutkimusaineistot avoimesti saataville
verkossa maksutta ·
säilyttää tieteellinen tieto tuleville sukupolville ·
antaa tieteellinen tieto saataville jäsenvaltioiden
rajojen yli Toimintatavoitteet: ·
kannustaa tieteellisten julkaisujen avointa
julkaisemista koskevien toimintalinjojen toteuttamista jäsenvaltioissa, jotta
lisätään julkisrahoitteisesta tutkimuksesta saatavien avointen julkaisujen
määrää, lisätään avoimen julkaisemisen velvoitteita ja parannetaan avoimen
julkaisemisen rahoitusedellytyksiä aineistojen saamiseksi käyttöön heti
vapaasti ja maksutta ·
kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan datan avointa
julkaisemista koskevat toimintalinjat, joissa edellytetään julkisrahoitteisesta
tutkimuksesta syntyvien tutkimusaineistojen tallettamista e‑infrastruktuuriin
ja tuetaan digitaalisten e‑infrastruktuurien perustamista ja ylläpitoa ·
tukea tieteellisen tiedon säilyttämiseen
tarkoitettujen digitaalisten e‑infrastruktuurien perustamista ja
ylläpitoa ja edistää alkuaan digitaalisen tieteellisen tiedon tehokkaita
tallennusjärjestelmiä ·
varmistaa e-infrastruktuurien täydellinen
yhteentoimivuus EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä edistää yhteistä pääsyä
tieteellisiin sisältöihin, toimintalinjojen koordinointia, parhaiden
toimintatapojen vaihtoa ja sidosryhmien vuoropuhelua Euroopan tasolla 5. Toimintavaihtoehdot Selvityksessä kehitellään ja arvioidaan
seuraavia toimintavaihtoehtoja. 1) EU:n nykyisen toiminnan lopettaminen Tämä vaihtoehto merkitsisi kaikkien ”pehmeiden”
toimenpiteiden lopettamista, mukaan luettuna kaikki täytäntöönpanotoimenpiteet,
joita sisältyy tieteellistä tietoa digitaaliaikana koskeviin neuvoston
päätelmiin. EU ei puuttuisi ongelmiin eikä enää tukisi tieteellisen tiedon saatavuuden
parantamiseen tähtäävää prosessia rahoittamalla tai yhteisrahoittamalla
infrastruktuureja, hankkeita ja päätöksentekoa. 2) Nykytilanteen säilyttäminen
(peruslinjaskenaario) Tässä vaihtoehdossa nykyistä toimintamallia ei
muuteta. Tieteellisen tiedon saatavuutta ja säilyttämistä kehitettäisiin
edelleen voimassa olevissa säädöskehyksissä, missä sellaisia on, ja
toimintalinjat riippuisivat edelleen kansallisista aloitteista, jotka ovat
vastakkaisia näiden toimintalinjojen kanssa. 3) Toimintakehyksen toteuttaminen
ei-sitovan lainsäädännön muodossa Tässä vaihtoehdossa toimintakehys määritellään ja
sen toteuttamista ehdotetaan jäsenvaltioille osoitettavassa suosituksessa,
johon liittyy komission tiedonanto. Toimintakehys auttaisi jäsenvaltioita
kehittämään ja toteuttamaan tieteellisen tiedon (tieteellisten artikkelien ja
tutkimusaineistojen) saatavuutta ja säilyttämistä koskevia toimintalinjoja.
Siinä esitettäisiin erityistavoitteet ja jätettäisiin jäsenvaltioiden
asiaankuuluvien toimijoiden asiaksi päättää, mikä toimintalinja sopii parhaiten
sekä jäsenvaltiolle että kulloisellekin akateemiselle oppialalle. Jos
velvoitetaan itsearkistointiin (rinnakkaisjulkaisemiseen), julkaisukieltoajat
eivät saisi olla 12:ta kuukautta pitempiä yhteiskuntatieteissä ja humanistisilla
aloilla eivätkä kuutta kuukautta pitempiä muilla aloilla. Yhteiskuntatieteiden
ja humanististen tieteiden muita pidempi julkaisukieltoaika johtuu siitä, että
näillä oppialoilla julkaisujen puoliintumisaika on pidempi kuin
luonnontieteellisillä, teknisillä ja lääketieteellisillä aloilla. Suosituksessa
vaadittaisiin, että velvoitetaan julkaisujen ja tutkimusaineistojen avoimeen
julkaisemiseen, että digitaalisia e‑infrastruktuureja (tietovarastoja)
perustetaan, jos niitä ei vielä ole, ja että e‑infrastruktuureja
käytetään myös säilyttämiseen. Suosituksessa ehdotettaisiin, että kehittämistyö
perustuu nykyisien hyvien toimintatapojen esimerkkiin. 4) Toimintakehyksen toteuttaminen
lainsäädäntöä lähentämällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182
artiklan 5 kohta antaa oikeusperustan eurooppalaisen tutkimusalueen
toteuttamiseksi tarvittaville toimenpiteille, myös lainsäädännön lähentämiseen
direktiivillä. Tässä toimintavaihtoehdossa toimintakehyksen tavoitteet
toteutettaisiin direktiivillä. 6. Vaihtoehtojen vertailu
ja vaikutukset Vaihtoehto 1: EU:n nykyisen toiminnan lopettaminen johtaisi
jäsenvaltioiden välisten erojen kasvuun. Toisissa jäsenvaltioissa avoin
julkaiseminen edistyisi, jolloin ne saisivat hyödyn entistä avoimemmasta
tieteellisestä tutkimusympäristöstä. Toisissa ohjausta olisi vähemmän, eivätkä
ne saisi hyötyä EU:n infrastruktuurirahoituksesta. Eriytyvä kehitys vaikuttaisi
kielteisesti tutkijoihin ja julkisiin talousarvioihin, varsinkin yliopistojen
kirjastoihin, joiden olisi selvittävä tutkimustulosten hankintahintojen
noususta. Tieteellisen tiedon pitkäaikainen säilyttäminen ei edistyisi. Vaihtoehto 2: Nykytilanteen
säilyttäminen ei vaikuttaisi jäsenvaltioiden välillä nykyisin vallitseviin
eroihin. Vuoden 2007 neuvoston päätelmien johdosta voitaisiin odottaa jonkin
verran lähentymistä, vaikkakin hitaasti ja ottamatta huomioon kehitystä, joka
tieteellisessä tiedossa on vuoden 2007 jälkeen tapahtunut. Infrastruktuureihin
ja hankkeisiin voisi saada rahoitusta, mutta se rajoittuisi kokeellisiin
hankkeisiin. Nykytilanne ei paranisi. Vaikutus sidosryhmiin olisi samanlainen
kuin EU:n toiminnan lopettamisella. Vaihtoehto 3: Toimintakehyksen toteuttaminen ei-sitovan
lainsäädännön muodossa parantanee tieteellisen tiedon saatavuutta jäsenvaltioiden
täytäntöönpanotavasta riippumatta. Tieteellisten julkaisujen avoin
julkaiseminen voi antaa kokonaishyötyjä T&K-investointien tuottoina, ja se
voi myös säästää hallinnoilta ja tutkimuksen rahoitusorganisaatioilta rahaa
pitämällä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä yllä kestävää järjestelmää
tieteellisten julkaisujen levittämistä varten. Säästöt riippuvat siitä, kuinka
avoin julkaiseminen varmistetaan. Tarkat vaikutukset ja avoimeen julkaisemiseen
liittyvät riskit riippuvat myös siitä, kuinka avoin julkaiseminen varmistetaan.
Tutkimusaineistojen nykyistä laajempaan
saatavuuteen ja sekä julkaisujen että aineistojen säilyttämiseen liittyvät
vaikutukset tuntuisivat ensisijaisesti hallintojen ja/tai tutkimusta
rahoittavien organisaatioiden tasolla, sillä niiden olisi rahoitettava lisätyö.
Mittakaavaetuja saadaan todennäköisesti, koska rinnakkaisjulkaisemiseen
tarvittavaa e-infrastruktuuria voidaan käyttää myös tietojen saannin
parantamiseen ja niiden säilyttämiseen. Koska
suositus ei ole luonteeltaan sitova, voidaan odottaa, että osa tavoitteista
saavutettaisiin vain osittain. Vaihtoehto 4: Koska toimenpiteet olisivat ei-sitovan
lainsäädännön vaihtoehdossa samat kuin lainsäädännön lähentämisvaihtoehdossa,
vaikutuksen odotetaan olevan kutakuinkin sama. Ero on siinä, että tässä
vaihtoehdossa toimintakehyksen toteuttaminen kestäisi käytännössä merkittävästi
pitempään, koska siihen kuuluisi lainsäädäntöprosessi ja täytäntöönpanovaihe
jäsenvaltioiden tasolla. Tämä viivästyttäisi toimintavaihtoehdon vaikutuksia. Eri toimintavaihtoehtojen vertailu osoittaa,
että vaihtoehto 3 on tasapainoisin, sillä se mahdollistaa tieteellisen
tiedon saatavuuden parantamisen laajemmin ja nopeammin, samalla kun siinä
otetaan huomioon se, kuinka tiede ja tieteellinen kustannustoiminta ovat
muuttuneet viime vuosisatoina. Se antaisi jäsenvaltioille joustavuutta ottaa
huomioon kansalliset erityispiirteensä eurooppalaisissa puitteissa, ja kaikki
sidosryhmät voisivat hyväksyä parannukset. Jotta jäsenvaltioille osoitetun
suositukseen luonnostaan kuuluvaa ei-sitovuutta voitaisiin lieventää, komission
olisi suosituksen mukaan seurattava sen täytäntöönpanoa tiiviisti. 7. Seuranta ja arviointi Yksilöityjen tavoitteiden saavuttamisessa
edistymisen keskeiset indikaattorit arvioidaan eurooppalaisen tutkimusalueen
puitteissa siten, että jäsenvaltiot ilmoittavat säännöllisin väliajoin
suosituksen johdosta toteutetuista toimista. [1] http://europa.eu/press_room/pdf/complet_en_barroso___007_-_europe_2020_-_en_version.pdf [2] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0056:FIN:FI:PDF [3] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/intm/97236.pdf [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:FI:PDF [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/intm/112364.pdf [6] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0546:FIN:FI:PDF [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:FI:PDF [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0808:FIN:fi:PDF [9] Katso PARSE.Insight-hankkeen tulokset. [10] Katso Euroopan komissio (2011), National open access
and preservation policies in Europe. Analysis of a questionnaire to the
European Research Area Committee (Kansalliset politiikat tietojen avoimeksi
julkaisemiseksi ja säilyttämiseksi Euroopassa. Eurooppalaisen tutkimusalueen
komitealle tehdyn kyselyn tulosten analyysi).
http://ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/open-access-report-2011_en.pdf