This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0880
Proposal for a COUNCIL DECISION establishing a Multiannual Framework for the European Union Agency for Fundamental Rights for 2013-2017
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin perusoikeusviraston monivuotisen toimintakehyksen vahvistamisesta vuosiksi 2013–2017
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin perusoikeusviraston monivuotisen toimintakehyksen vahvistamisesta vuosiksi 2013–2017
/* KOM/2011/0880 lopullinen - 2011/0431 (APP) */
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin perusoikeusviraston monivuotisen toimintakehyksen vahvistamisesta vuosiksi 2013–2017 /* KOM/2011/0880 lopullinen - 2011/0431 (APP) */
PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
1.1.
Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Neuvosto antoi 15. helmikuuta 2007 asetuksen
(EY) N:o 168/2007[1],
jäljempänä ’asetus’, jolla perustettiin Euroopan unionin perusoikeusvirasto,
jäljempänä ’virasto’. Virasto aloitti toimintansa 1. maaliskuuta 2007. Perusoikeusviraston tavoitteena on antaa
unionin toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä
jäsenvaltioille perusoikeuksia koskevaa neuvontaa ja asiantuntemusta, kun ne
panevat täytäntöön unionin oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan
perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa
puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja.
Perusoikeusvirastolle annetut tehtävät liittyvät tietojen keruuseen ja analysointiin,
neuvojen antamiseen raporttien ja lausuntojen muodossa sekä yhteistyöhön
kansalaisyhteiskunnan kanssa ja perusoikeuksien tunnettuuden lisäämiseen.
Virastolla ei ole valtuuksia puuttua unionin säädösten laillisuuteen eikä
siihen, noudattavatko jäsenvaltiot unionin oikeuteen perustuvia velvoitteitaan.
Asetuksen 5 artiklan mukaisesti
perusoikeusviraston toiminnan kohdealat määritetään monivuotisessa
toimintakehyksessä. Virasto suorittaa edellä mainittuja tehtäviään näillä
kohdealoilla. Monivuotinen toimintakehys ei ole työohjelma. Viraston
hallintoneuvosto hyväksyy viraston vuotuisen työohjelman monivuotisessa
toimintakehyksessä määritettyjen kohdealojen puitteissa. Virasto voi toteuttaa
toimia myös näiden kohdealojen ulkopuolella, jos Euroopan parlamentti, neuvosto
tai komissio sitä pyytävät asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c ja
d alakohdan nojalla, viraston taloudellisten ja henkilöresurssien
sallimissa rajoissa. Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa
virastolle asetuksen 5 artiklassa edellytetty monivuotinen toimintakehys
kaudelle 2013–2017. Nykyinen monivuotinen toimintakehys (2007–2012) päättyy
vuoden 2012 lopussa.
1.2.
Monivuotinen toimintakehys kaudelle 2007–2012
Neuvosto teki 28. helmikuuta 2008 päätöksen
2008/203/EY asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen
toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi
2007–2012[2].
Päätöksen 2 artiklassa vahvistetaan seuraavat kohdealat: a) rasismi, muukalaisviha ja niihin
liittyvä suvaitsemattomuus; b) syrjintä, joka perustuu sukupuoleen,
rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen,
ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön
kuuluviin henkilöihin ja mikä tahansa näiden perusteiden yhdistelmä
(moniperusteinen syrjintä); c) uhreille suoritettavat korvaukset; d) lapsen oikeudet, mukaan lukien lasten
suojelu; e) turvapaikka-asiat, maahanmuutto ja
maahanmuuttajien kotouttaminen; f) viisumikysymykset ja rajavalvonta; g) unionin kansalaisten osallistuminen
unionin demokraattiseen toimintaan; h) tietoyhteiskunta, erityisesti
yksityiselämän kunnioitus ja henkilötietojen suoja; i) tehokkaan ja riippumattoman
oikeussuojan saatavuus.
1.3.
Monivuotisen toimintakehyksen sisältö
Monivuotisessa toimintakehyksessä määritetään
viraston toiminnan kohdealat asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen
vaatimusten ja 3 artiklassa vahvistetun viraston soveltamisalan perusteella.
Nämä vaatimukset ovat seuraavat: i) Virasto hoitaa tehtäviään unionin
toimivaltuuksien puitteissa sellaisina kuin ne määritellään Euroopan unionin
toiminnasta tehdyssä sopimuksessa[3]. ii) Monivuotinen toimintakehys on voimassa viisi
vuotta[4]. iii) Monivuotisen rahoituskehyksen on oltava
unionin painopistealueiden mukainen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon
Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat
linjaukset perusoikeuksien alalla[5]
(ks. 1.4 jakso jäljempänä). iv) Monivuotisessa toimintakehyksessä on otettava
asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston taloudelliset ja henkilöresurssit[6]. Viraston
taloudelliset resurssit monivuotisen toimintakehyksen aikana on määritetty
rahoituskehyksessä, joka on liitetty talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta
ja moitteettomasta varainhoidosta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission
välillä 17. toukokuuta 2006 tehtyyn toimielinten sopimukseen[7] ja
esitetty asiakirjana V komission rahoitussuunnitelmassa 2008–2013
varainhoitovuodelle 2008[8].
Viraston taloudelliset resurssit vuosille 2014–2017 määritetään kaudelle
2014–2020 vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. v) Monivuotisen
toimintakehyksen on sisällettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa
täydentävyys muiden unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan
neuvoston ja muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten
järjestöjen toimeksiannon kanssa[9].
Tämän ehdotuksen kannalta tärkeimmät unionin virastot ja elimet ovat Euroopan
turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)[10], Euroopan unionin jäsenvaltioiden
operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)[11],
Euroopan muuttoliikeverkosto[12],
Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)[13],
Euroopan tietosuojavaltuutettu[14],
Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)[15],
Euroopan poliisivirasto (Europol)[16],
Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)[17],
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien
operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto
(tietotekniikkavirasto)[18]
ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)[19]. vi) Viraston toiminnan kohdealojen on katettava
rasismin, muukalaisvihan ja siihen liittyvän suvaitsemattomuuden torjunta[20].
1.4.
Euroopan parlamentti ja neuvosto
Asetuksen 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan
mukaan monivuotisen rahoituskehyksen on oltava unionin painopistealueiden
mukainen, ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin
päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat linjaukset perusoikeuksien
alalla. Euroopan parlamentin päätöslauselmissa on viime vuosina nostettu esiin
seuraavat perusoikeuksiin liittyvät kysymykset[21]: –
henkilötietojen ja yksityisyyden suojan
varmistaminen; –
lapsen oikeudet; lapsiin kohdistuva väkivalta sen
kaikissa muodoissa, erityisesti lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ja
lapsipornografia; siirtolaisten, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten lapset;
ilman huoltajaa olevat alaikäiset; lasten köyhyys ja lapsityövoima; nuoret ja
oikeuslaitos; lapsuusiän tuki; lasten osallistuminen; –
yksityis- ja rikosoikeus; yksilön oikeudet
rikosoikeudellisissa menettelyissä; –
uhrien suojelu; –
kansalaisten oikeudet ja vapaa liikkuvuus; –
romanien syrjäytyminen ja leimaaminen; –
rasismi ja muukalaisviha; –
muun muassa etniseen alkuperään ja rotuun
perustuvan profiloinnin ongelma terrorismin torjunnan, lainvalvonnan,
maahanmuuton sekä tulli- ja rajavalvonnan yhteydessä; –
syrjimättömyys ja tasa-arvoisuus; –
kansallisten vähemmistöjen suojelu ja vähemmistöjen
oikeudet; –
sukupuolten tasa-arvo, naisten oikeudet, naisiin
kohdistuva väkivalta; naisten sukuelinten silpominen; –
homofobia ja seksuaalisesta suuntautumisesta
johtuva syrjintä; –
vammaisuudesta johtuva syrjintä ja
vammaiskysymykset; –
ikäsyrjintä; –
ilmaisuvapaus; lehdistön vapaus ja
tiedotusvälineiden moniarvoisuus; –
uskonnonvapaus ja uskontoon tai vakaumukseen
perustuva syrjintä; –
turvallisuus ja perusvapaudet internetissä; –
immateriaalioikeudet; –
turvapaikka-asiat ja Euroopan yhteinen
turvapaikkajärjestelmä; –
maahanmuutto ja rajavalvonta; –
maahanmuuttajien kotouttaminen; –
sosiaaliset oikeudet; –
köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen; –
oikeus terveydenhoitopalveluihin; –
kuluttajanoikeudet; –
ihmiskauppa; –
terrorismin torjunta; –
kulttuurisen, uskonnollisen ja kielellisen
monimuotoisuuden kunnioittaminen; –
totalitaaristen hallintojen tekemien rikosten
muiston säilyttäminen. Eurooppa-neuvoston päätelmissä on viime
vuosina nostettu esiin seuraavat perusoikeuksiin liittyvät kysymykset[22]: –
henkilötietojen ja yksityisyyden suoja; –
Euroopan oikeusalue; –
lapsen oikeudet; –
sukupuolten tasa-arvo; –
EU:n muuttoliikepolitiikka, mukaan lukien Euroopan
maahanmuutto- ja turvapaikkasopimus, Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä,
viisumiasiat ja rajavalvonta; –
ihmiskauppa; –
sosiaaliset oikeudet; –
sisäisen turvallisuuden strategia; –
immateriaalioikeudet.
2.
Kuuleminen
Komissio kuuli ehdotusta valmistellessaan
perusoikeusviraston hallintoneuvostoa ja sai siltä alustavan lausunnon 8.
kesäkuuta 2011. Hallintoneuvosto puolestaan on kuullut viraston
perusoikeusfoorumia (kansalaisyhteiskunnan kanssa muodostettu
yhteistyöverkosto), joka toimitti kantansa 18. lokakuuta 2011. Komissio on
ottanut huomioon tätä ehdotusta koskevassa kuulemismenettelyssä esitetyt
huomautukset. Hallintoneuvosto on ehdottanut viraston
toiminnalle seuraavia kohdealoja: a) oikeussuojan tehokkuus ja saatavuus; b) rikoksen uhrit; c) oikeudellinen yhteistyö; d) poliisiyhteistyö; e) maahanmuutto ja maahanmuuttajien
kotouttaminen, rajavalvonta ja viisumiasiat; turvapaikka-asiat; f) rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä
suvaitsemattomuus; g) romanien osallistaminen; h) syrjintä, sellaisena kuin se määritellään
perusoikeuskirjan 21 artiklassa; i) osallistuminen vammaisten oikeuksista tehdyn
YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdan mukaiseen EU:n riippumattomaan
järjestelmään; j) lapsen oikeudet; k) tieto, yksityisyys ja henkilötiedot; l) sosiaaliset oikeudet.
3.
Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat
3.1.
Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
Asetuksessa vaadittujen tekijöiden lisäksi
(ks. edellä 1.3 jakso) komissio on ottanut tätä ehdotusta laatiessaan huomioon
seuraavat näkökohdat: i) Lissabonin sopimuksen voimaantulo ja sen
vaikutus viraston toimintaan. Lissabonin sopimuksella muutettiin Euroopan
yhteisön perustamissopimusta antamalla unionille (tämä käsite korvaa ”yhteisön”
ja ”Euroopan yhteisön” käsitteet) toimivaltaa oikeus-, vapaus- ja
turvallisuusasioiden alalla. Tämä johtuu erityisesti Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen 1 artiklan 3 kohdasta, jonka mukaan ”Unioni
korvaa Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on”. Asiat, jotka aiemmin
kuuluivat Euroopan unionin perustamissopimuksen VI osastoon (nk. kolmanteen
pilariin), muodostavat nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
jäljempänä ’SEUT-sopimus’, V osaston (Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden
alue) luvut 4 (Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla) ja 5
(Poliisiyhteistyö). ii) sen varmistaminen, että viraston toiminta
kohdistetaan keskeisille toiminta-aloille, ottaen huomioon sen rajalliset
taloudelliset ja henkilöresurssit; iii) viraston toiminnan jatkuvuuden varmistaminen,
ottaen huomioon erityisesti se, että viraston on tärkeää tuottaa vuosien
mittaan puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa. Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa,
että perusoikeusviraston monivuotiseen rahoituskehykseen vuosiksi 2013–2017
otetaan seuraavat kohdealat: a) oikeussuojan saatavuus; b) rikoksen uhrit; c) tietoyhteiskunta ja erityisesti
yksityiselämän kunnioitus ja henkilötietojen suoja; d) romanien osallistaminen; (e) poliisiyhteistyö, alan erityispiirteet
huomioon ottaen; (f) oikeudellinen yhteistyö, erityisesti
rikosasioihin liittyvän yhteistyön erityispiirteet huomioon ottaen; g) lapsen oikeudet; h) syrjintä, joka perustuu rotuun,
ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin
ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin
mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen,
syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen; i) maahanmuutto ja maahanmuuttajien
kotouttaminen; rajavalvonta ja viisumikysymykset; turvapaikka-asiat; j) rasismi, muukalaisviha ja niihin
liittyvä suvaitsemattomuus.
3.2.
Oikeusperusta
Vuosien 2007–2012 monivuotisen
toimintakehyksen oikeusperusta on perusoikeusviraston perustamisesta annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 5 artiklan 1 kohta. Sitä ei
kuitenkaan voida enää käyttää, koska se on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen
asiassa C-133/06[23]
antamassa tuomiossa tarkoitettu johdettu oikeusperusta. Sen vuoksi tämän ehdotuksen oikeusperustana
pitäisi olla jokin perussopimuksen määräys. Koska muuta (täsmällisempää)
määräystä ei ole, oikeusperustan pitäisi olla viraston perustamisasetus, joka
on annettu entisen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artiklan nojalla.
Lissabonin sopimuksen voimaantulon seurauksena tätä artiklaa on muutettu ja
siitä on tullut SEUT-sopimuksen 352 artikla.
4.
Talousarviovaikutukset
Ehdotuksella ei ole suoria vaikutuksia EU:n
talousarvioon. Virasto kehittää hankkeita ehdotetuilla toiminta-aloilla, joille
budjettivallan käyttäjä on jo kohdentanut resursseja.
5.
Ehdotuksen yksityiskohtaiset perustelut
Perusoikeusviraston
toiminnan kohdealat (2 artikla) antavat virastolle mahdollisuuden tarkastella
eri kohdealoilla esiin tulevia perusoikeuksiin liittyviä ongelmia, sikäli kuin
ne liittyvät EU:n lainsäädännön soveltamisalaan. –
Oikeussuojan saatavuus:
Tukholman ohjelmassa korostetaan, että oikeussuojan saatavuutta EU:ssa on
parannettava. Tähän voisivat liittyä esimerkiksi oikeussuojan tehokkuus, mukaan
lukien tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus, ja takeet
oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä. Virasto on julkaissut tätä alaa koskevia kertomuksia
(Access to justice in Europe: an overview of challenges and opportunities,
EU Minorities and Discrimination Survey), ja sen on määrä jatkaa tietojen
keräämistä oikeussuojan saatavuutta koskevista kysymyksistä muun muassa
sopimusoikeuden ja kuluttajanoikeuksien alalla. –
Rikoksen uhrit: Virasto on käsitellyt rikoksen uhreja välillisesti
kertomuksissaan Access to justice in Europe: an overview of challenges and
opportunities ja EU Minorities and Discrimination Survey. Koska uhrien oikeuksia koskevien aloitteiden määrä
lisääntyy jatkuvasti, viraston toiminnan olisi katettava muun muassa uhrien
suojelu, uhrien tukipalvelut, uhrien oikeudellinen asema, uhrien oikeuksien
tiedostaminen, haavoittuvassa asemassa olevat uhrit sekä vahingonkorvaukset. –
Tietoyhteiskunta ja erityisesti yksityiselämän
kunnioitus ja henkilötietojen suoja: Tällä kohdealalla
virasto voisi kerätä tietoja erityisesti verkkoympäristön vaikutuksista
perusoikeuksiin, kuten henkilötietojen ja yksityisyyden suojeluun. Euroopan
parlamentti on korostanut näiden kysymysten merkitystä. Virasto on jo tehnyt
työtä tällä alalla (kertomus Data Protection in the European Union: the role
of National Data Protection Authorities), ja sen odotetaan kehittävän sitä
koskevaa asiantuntemusta. Viraston tiedonkeruutoiminta tällä alalla
sujuvoittaisi EU:n uudistetun tietosuojakehyksen täytäntöönpanoa. –
Romanien osallistaminen:
Romanien osallistaminen on EU:lle selkeä painopisteala. Komission tiedonannossa
EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille
integrointistrategioille edellytetään, että virasto kerää yhdessä muiden
alalla toimivien elinten, kuten Eurofoundin, kanssa kaikista 27 jäsenvaltiosta
tietoja romanien työllisyys-, koulutus-, terveydenhoito- ja asumistilanteesta
ja laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seurantamenetelmiä, joiden avulla
voidaan vertailla romanien tilannetta eri puolilla Eurooppaa.[24] Tietoja saadaan myös seitsemännen puiteohjelman
yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden ohjelmasta
rahoitettavasta erityistutkimuksesta. Virasto on viime vuosina kehittänyt
asiantuntemustaan romaniasioita koskevien tietojen keräämisessä, kuten käy ilmi
sen laatimista kertomuksista Housing conditions of Roma and Travellers in
the EU, The situation of Roma EU citizens moving to and settling in
other EU Member States ja EU Minorities and Discrimination Survey. –
Poliisiyhteistyö, alan erityispiirteet huomioon
ottaen: Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä on
luovuttu ns. pilarirakenteesta. Poliisiyhteistyö olisi tämän vuoksi
sisällytettävä viraston kohdealoihin, jotta virasto voi kerätä tietoja tältä
alalta, edellyttäen että tiedot kuuluvat EU:n toimivallan piiriin eikä toiminta
vaikuta rikostilastojen kehittämistä koskevaan työhön. Virasto käyttää tietoja,
jotka ovat jo olemassa tai joita jäsenvaltiot toimittavat, jotta voidaan
välttää päällekkäinen työ lainvalvontaviranomaisten kanssa. –
Oikeudellinen yhteistyö, erityisesti
rikosasioihin liittyvän yhteistyön erityispiirteet huomioon ottaen: Tähän alaan kuuluu oikeudellinen yhteistyö siviili- ja kauppaoikeuden
sekä rikosoikeuden alalla. Tämän alan sisällyttäminen viraston kohdealoihin on
perusteltua pilarirakenteesta luopumisen vuoksi. Virasto voisi kerätä tietoja
kysymyksistä, jotka liittyvät esimerkiksi järjestäytyneen rikollisuuden,
terrorismin tai ihmiskaupan torjuntaan. –
Lapsen oikeudet: Lapsen
oikeuksien edistäminen ja suojelu on yksi niistä EU:n tavoitteista, joille
Lissabonin sopimuksen voimaantulo on antanut lisäpontta. Tällä kohdealalla
virasto voisi edistää Lapsen oikeuksia koskevan EU:n toimintasuunnitelman
täytäntöönpanoa keräämällä tietoja esimerkiksi lapsiystävällisestä
oikeudenkäytöstä ja haavoittuvassa asemassa olevista lapsista sekä ottamalla
käyttöön kehittämänsä lapsen oikeuksia koskevat indikaattorit[25]. Lasten
köyhyyden torjunta on EU:n keskeinen painopistealue, ja sitä koskeva viraston
tutkimustoiminta voisi edistää lasten köyhyyttä koskevan komission tulevan
suosituksen täytäntöönpanoa. Virasto on julkaissut lapsia koskevia kertomuksia
(Child Trafficking in the EU: Challenges, perspectives and good practices,
Separated asylum seeking children in EU Member States) ja toteuttanut
koulutushankkeita, kuten S-Cool Agenda, opettajille tarkoitetun
käsikirjan Excursions to the past – teaching for the future ja selvityksen
The role of historical sites and museums in Holocaust education and human
rights education in the EU. Tällä kohdealalla virasto voisi
toteuttaa toimia myös koulutuksen, sosiaalisen osallistamisen ja
nuorisopolitiikan sekä muiden asiaan liittyvien unionin politiikkojen alalla. –
Syrjintä, joka perustuu rotuun, ihonväriin,
etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin,
kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin,
kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään,
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen:
Viraston on tarkoitus kerätä edelleen tietoja syrjinnästä. Tietojenkeruu koskee
EU:n perusoikeuskirjan 21 artiklassa mainittuja syrjintäperusteita, lukuun
ottamatta sukupuolta, koska Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) on nyt
täydessä toimintavalmiudessa ja vastaa sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuoleen
perustuvaa syrjintää koskevien tietojen keräämisestä. Tämän ei kuitenkaan
pitäisi estää virastoa käsittelemästä myös sukupuoleen liittyviä kysymyksiä
silloin, kun kyseessä on ns. moniperusteinen syrjintä, tai tarkastelemasta
kertomuksissaan myös sukupuoleen liittyviä näkökohtia tiiviissä yhteistyössä
EIGEn kanssa. Tällä kohdealalla olisi voitava toteuttaa moniperusteiseen
syrjintään, työpaikkasyrjintään tai köyhyyden vähentämiseen ja sosiaaliseen
osallistamiseen liittyviä toimia. Virasto on julkaissut viime vuosina useita
tätä alaa koskevia kertomuksia, kuten Homophobia, transphobia and
discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity, Respect
for and protection of persons belonging to minorities, Migrants,
minorities and employment – Exclusion and discrimination in the 27 Member
States of the EU, EU Minorities and Discrimination Survey, The
legal protection of persons with mental health problems under
non-discrimination law, Handbook on European non-discrimination law,
The impact of the Racial Equality Directive – Views of trade unions and
employers in the EU, Experience of Discrimination, Social Marginalisation
and Violence among Muslim and non-Muslim Youth ja Racism, ethnic
discrimination and exclusion of migrants and minorities in sport: the situation
in the EU. –
Maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen,
rajavalvonta ja viisumiasiat sekä turvapaikka-asiat:
Perusoikeuksien näkökulmasta erityistä huolta ovat herättäneet sekä
laillisten että laittomien maahantulijoiden kohtelu rajoilla, olot
säilöönottoyksiköissä sekä ihmiskaupan uhreihin liittyvät kysymykset. Maahanmuuttajien
kotouttaminen on maahanmuuttoon läheisesti liittyvä kohdeala, jonka
yhteydessä perusoikeudet ovat niin ikään merkittävä näkökohta. Myöskään
köyhyyden vähentämiseen ja sosiaaliseen osallistamiseen liittyviä näkökohtia ei
pitäisi unohtaa. Useimpiin rajavalvontaa ja viisumiasioita koskeviin
säädöksiin sisältyy erityisiä lausekkeita perusoikeuksien ja -vapauksien
kunnioittamisesta. Tämän kohdealan yhteydessä voitaisiin käsitellä myös ns.
etnistä profilointia. Turvapaikka-asioita käsitellään hyvin monissa EU:n
säädöksissä, joissa perusoikeudet ovat keskeisessä asemassa. Viraston olisi
jatkettava tietojen keräämistä tästä aiheesta tiiviissä yhteistyössä EASOn
kanssa. Virasto on julkaissut tästä aiheesta viime vuosina useita
kertomuksia (Migrants in an irregular situation: access to healthcare in 10
EU Member States, Migrants, minorities and employment – Exclusion and
discrimination in the 27 Member States of the EU, Migrants in an
irregular situation employed in domestic work: fundamental rights challenges
for the EU and its Member States, The asylum-seeker perspective: access
to effective remedies and the duty to inform applicants, Detention of
third country nationals in return procedures, Separated asylum seeking
children in EU Member States, Coping with a fundamental rights emergency:
The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner).
Virasto on myös antanut rajavartijoille perusoikeuksia koskevaa koulutusta
yhteistyössä Frontexin kanssa. Viraston olisi jatkettava yhteistyötä Frontexin
kanssa. Sidosryhmät odottavat, että virasto jatkaa tietojen keräämistä tähän
kohdealaan liittyvistä kysymyksistä. –
Rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä
suvaitsemattomuus: Tästä kohdealasta säädetään
viraston perustamisasetuksessa. Virastolla on huomattava asiantuntemus tietojen
keräämisestä tältä alalta, kuten käy ilmi sen laatimista kertomuksista Antisemitism:
summary overview, Understanding and preventing ethnic profiling: a
guide, Experience of Discrimination, Social Marginalisation and Violence
among Muslim and non-Muslim Youth ja Racism, ethnic discrimination and
exclusion of migrants and minorities in sport: the situation in the EU. Tällä
toimintajaksolla olisi kiinnitettävä erityistä huomiota etniseen profilointiin,
rasismista ja muukalaisvihasta johtuvaan vihapuheeseen ja viharikoksiin sekä
tällaisiin ilmiöihin johtavien yhteiskunnallisten suuntausten analysointiin
ennalta ehkäisevässä tarkoituksessa. 2011/0431 (APP) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin perusoikeusviraston
monivuotisen toimintakehyksen vahvistamisesta vuosiksi 2013–2017 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen[26], sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[27], noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Pitäen mielessä Euroopan
unionin perusoikeusviraston, jäljempänä ’virasto’, perustamisen tavoitteet ja
jotta virasto voisi suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti, sen toiminnan
kohdealat olisi määritettävä tarkoin viisi vuotta kattavassa monivuotisessa
toimintakehyksessä, kuten Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta
15 päivänä helmikuuta 2007 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 168/2007[28]
säädetään. (2) Neuvosto vahvisti ensimmäisen
monivuotisen toimintakehyksen 28 päivänä helmikuuta 2008 tekemällään
päätöksellä 2008/203/EY asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta
monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin
perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012. (3) Monivuotista toimintakehystä
olisi toteutettava ainoastaan unionin oikeuden soveltamisalan puitteissa. (4) Toimintakehyksen olisi oltava
unionin painopistealueiden mukainen niin, että siinä otetaan asianmukaisesti
huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä
johtuvat linjaukset perusoikeuksien alalla. (5) Monivuotisessa
toimintakehyksessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston
taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit. (6) Toimintakehykseen olisi
sisällytettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa täydentävyys
muiden unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan neuvoston ja
muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen tehtävien
kanssa. Tämän monivuotisen toimintakehyksen kannalta tärkeimmät unionin
virastot ja elimet ovat asetuksella (EU) N:o 439/2010[29]
perustettu Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO), asetuksella (EY)
N:o 2007/2004[30]
perustettu Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex), neuvoston päätöksellä
2008/381/EY[31]
perustettu Euroopan muuttoliikeverkosto, asetuksella (EY) N:o 1922/2006[32]
perustettu Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE), asetuksella (EY) N:o 45/2001[33]
perustettu Euroopan tietosuojavaltuutettu, neuvoston päätöksellä 2002/187/YOS[34]
perustettu Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust), neuvoston
päätöksellä 2009/371/YOS[35]
perustettu Euroopan poliisivirasto (Europol), neuvoston päätöksellä
2005/681/YOS[36]
perustettu Euroopan poliisiakatemia (CEPOL), asetuksella (EU) N:o 1077/2011[37]
perustettu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen
virasto (tietotekniikkavirasto) ja asetuksella (ETY) N:o 1365/75[38]
perustettu Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound). (7) Monivuotiseen
toimintakehykseen olisi sisällytettävä rasismin, muukalaisvihan ja niihin
liittyvän suvaitsemattomuuden torjunta perusoikeusviraston toiminnan
kohdealoina. (8) Koska EU:ssa on kiinnitetty
erityistä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tekemällä
siitä yksi Eurooppa 2020 ‑strategian viidestä päätavoitteesta, viraston
olisi tutkittava niitä taloudellisia ja sosiaalisia edellytyksiä, jotka
mahdollistavat perusoikeuksien toteutumisen, kun se kerää ja levittää tietoja
tällä päätöksellä vahvistetuilta kohdealoilta. (9) Komissio on kuullut ehdotusta
valmistellessaan viraston hallintoneuvostoa ja saanut siltä lausunnon 18
päivänä lokakuuta 2011. (10) Virasto voi harjoittaa
toimintaa monivuotisessa toimintakehyksessä määritettyjen kohdealojen
ulkopuolella Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä asetuksen
(EY) N:o 168/2007 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja viraston taloudellisten ja
henkilöresurssien sallimissa rajoissa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla
Monivuotinen toimintakehys 1. Perustetaan monivuotinen
toimintakehys Euroopan unionin perusoikeusvirastolle, jäljempänä ’virasto’,
ohjelmakaudeksi 2013–2017. 2. Virasto hoitaa asetuksen (EY) N:o
168/2007 4 artiklan 1 kohdassa määritetyt tehtävät tämän päätöksen 2 artiklassa
määritellyillä kohdealoilla asetuksen (EY) N:o 168/2007 3 artiklan mukaisesti. 2 artikla
Kohdealat Kohdealoja ovat seuraavat: a) oikeussuojan saatavuus; b) rikoksen uhrit; c) tietoyhteiskunta ja erityisesti
yksityiselämän kunnioitus ja henkilötietojen suoja; d) romanien osallistaminen; e) poliisiyhteistyö, alan
erityispiirteet huomioon ottaen; f) oikeudellinen yhteistyö,
erityisesti rikosasioihin liittyvän yhteistyön erityispiirteet huomioon ottaen; g) lapsen oikeudet; h) syrjintä, joka perustuu rotuun,
ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin
ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin
mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen,
syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen; i) maahanmuutto ja maahanmuuttajien
kotouttaminen; viisumikysymykset ja rajavalvonta; turvapaikka-asiat; j) rasismi, muukalaisviha ja niihin
liittyvä suvaitsemattomuus. 3 artikla
Täydentävyys ja yhteistyö muiden elinten kanssa 1. Virasto huolehtii asianmukaisesta
yhteistyöstä ja koordinoinnista muiden keskeisten unionin elinten, laitosten ja
virastojen, jäsenvaltioiden, kansainvälisten järjestöjen ja
kansalaisyhteiskunnan kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007 7, 8 ja 10 artiklan
mukaisesti tämän monivuotisen toimintakehyksen täytäntöönpanemiseksi. 2. Virasto käsittelee sukupuolen
perusteella tapahtuvaa syrjintää vain osana 2 artiklan g alakohdassa
tarkoitettua syrjintää yleisesti käsittelevää työtään ja siinä määrin, kuin se
on tämän työn kannalta olennaista, ottaen huomioon, että Euroopan
tasa-arvoinstituutin (EIGE)[39]
tehtävänä on kerätä tietoja sukupuolten tasa-arvosta ja sukupuolen perusteella
tapahtuvasta syrjinnästä. Viraston ja EIGEn olisi tehtävä yhteistyötä 22
päivänä marraskuuta 2010 tehdyn yhteistyösopimuksen mukaisesti. 3. Virasto tekee yhteistyötä Euroopan
elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound)[40] kanssa 8
päivänä lokakuuta 2009 tehdyn yhteistyösopimuksen mukaisesti ja Euroopan
unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan
viraston (Frontex)[41]
kanssa 26 päivänä toukokuuta 2010 tehdyn yhteistyösopimuksen mukaisesti. Lisäksi se tekee yhteistyötä Euroopan
turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO)[42], Euroopan muuttoliikeverkoston[43],
Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön (Eurojust)[44], Euroopan
poliisiviraston (Europol)[45],
Euroopan poliisiakatemian (CEPOL)[46]
ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen
viraston (tietotekniikkavirasto)[47]
kanssa niiden kanssa myöhemmin tehtävien yhteistyösopimusten mukaisesti. 4. Virasto hoitaa tehtäviään
tietoyhteiskunnan ja erityisesti yksityisyydensuojan ja henkilötietojen
suojelun alalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan
tietosuojavaltuutetun velvollisuutta varmistaa, että unionin toimielimet ja
elimet kunnioittavat luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia ja
erityisesti heidän oikeuttaan yksityisyyteen asetuksen (EY) N:o 45/2001
46 ja 47 artiklassa säädettyjen tietosuojavaltuutetun tehtävien ja toimivaltuuksien
mukaisesti. 5. Virasto koordinoi toimintaansa
Euroopan neuvoston toimintojen kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007
9 artiklan ja siinä mainitun, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja
Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja Euroopan
neuvoston välillä tehdyn sopimuksen[48]
mukaisesti. Tehty Brysselissä Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L
53, 22.2.2007, s. 1. [2] EUVL L
63, 7.3.2008, s. 14. [3] Perusoikeusviraston
perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 3 artiklan 1 kohta. [4] Asetuksen
5 artiklan 2 kohdan a alakohta. [5] Asetuksen
5 artiklan 2 kohdan c alakohta. [6] Asetuksen
5 artiklan 2 kohdan d alakohta. [7] EUVL C
139, 14.6.2006, s. 1. [8] SEC(2007)
500 lopullinen, 2.5.2007. [9] Asetuksen
5 artiklan 2 kohdan e alakohta. [10] Perustettu
asetuksella (EU) N:o 439/2010, EUVL L 132, 29.5.2010, s. 11. [11] Perustettu
asetuksella (EY) N:o 2007/2004, EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [12] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2008/381/EY, EUVL L 131, 21.5.2008, s. 7. [13] Perustettu
asetuksella (EY) N:o 1922/2006, EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9. [14] Perustettu
asetuksella (EY) N:o 45/2001, EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [15] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2002/187/YOS, EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1. [16] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS, EUVL L 121, 15.5.2009,
s. 37. [17] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2005/681/YOS, EUVL L 256, 1.10.2005,
s. 63. [18] Perustettu
asetuksella (EU) N:o 1077/2011, EUVL L 286, 1.11.2011, s. 1. [19] Perustettu
asetuksella (ETY) N:o 1365/75, EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1. [20] Asetuksen
5 artiklan 2 kohdan b alakohta. [21] Seuraavat
päätöslauselmat: 14.1.2009, 3.2.2009, 19.2.2009, 10.3.2009, 11.3.2009,
12.3.2009, 24.3.2009, 26.3.2009, 2.4.2009, 22.4.2009, 24.4.2009, 7.5.2009,
17.9.2009, 25.11.2009, 26.11.2009, 10.2.2010, 25.3.2010, 5.5.2010, 18.5.2010,
15.6.2010, 17.6.2010, 7.9.2010, 9.9.2010, 22.9.2010, 20.10.2010, 23.11.2010,
14.12.2010, 15.12.2010, 19.1.2011, 8.3.2011, 9.3.2011, 10.3.2011, 24.3.2011,
5.4.2011 ja [_]. [22] Eurooppa-neuvoston
kokoukset 18.–19.6.2009, 29.–30.10.2009, 10.–11.12.2009, 17.6.2010, 4.2.2011 ja
[_]. [23] Asia
C-133/06, parlamentti v. neuvosto, tuomio 6.5.2008, Kok. 2008, s. I-3189. [24] KOM(2011)
173 lopullinen. [25] KOM(2011)
60 lopullinen. [26] EUVL C, s.
. [27] EUVL C, s.
. [28] EUVL L 53,
22.2.2007, s. 1. [29] EUVL L
132, 29.5.2010, s. 11. [30] EUVL L
349, 25.11.2004, s. 1. [31] EUVL L
131, 21.5.2008, s. 7. [32] EUVL L
403, 30.12.2006, s. 9. [33] EYVL L 8,
12.1.2001, s. 1. [34] EYVL L 63,
6.3.2002, s. 1. [35] EUVL L
121, 15.5.2009, s. 37. [36] EUVL L
256, 1.10.2005, s. 63. [37] EUVL L
286, 1.11.2011, s. 1. [38] EYVL L
139, 30.5.1975, s. 1. [39] Perustettu
asetuksella (EY) N:o 1922/2006, EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9. [40] Perustettu
asetuksella (EEC) N:o 1365/75, EYVL L 139, 30.5.1975, s. 1. [41] Perustettu
asetuksella (EY) N:o 2007/2004, EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1. [42] Perustettu
asetuksella (EU) N:o 439/2010, EUVL L 132, 29.5.2010, s. 11. [43] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2008/381/EY, EUVL L 131, 21.5.2008, s. 7. [44] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2002/187/YOS, EYVL L 63, 6.3.2002, s. 1. [45] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS, EUVL L 121, 15.5.2009,
s. 37. [46] Perustettu
neuvoston päätöksellä 2005/681/YOS, EUVL L 256, 1.10.2005,
s. 63. [47] Perustettu
asetuksella (EU) N:o 1077/2011, EUVL L 286, 1.11.2011, s. 1. [48] EUVL L
186, 15.7.2008, s. 7.