This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0631
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards the regime of the single payment scheme and support to vine-growers
Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta tilatukijärjestelmän ja viininviljelijöille myönnettävän tuen osalta
Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta tilatukijärjestelmän ja viininviljelijöille myönnettävän tuen osalta
/* KOM/2011/0631 lopullinen - 2011/0285 (COD) */
Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta tilatukijärjestelmän ja viininviljelijöille myönnettävän tuen osalta /* KOM/2011/0631 lopullinen - 2011/0285 (COD) */
PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Komission ehdotuksessa vuosien 2014–2020
monivuotiseksi rahoituskehykseksi (monivuotista rahoituskehystä koskeva
ehdotus)[1]
esitetään yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) talousarviokehys ja keskeiset
suuntaviivat. Tämän pohjalta komissio esittelee asetukset, joissa vahvistetaan
yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädäntökehys kaudeksi 2014–2020, sekä
politiikan kehittämisen vaihtoehtoisia skenaarioita koskevan vaikutusten
arvioinnin. Nyt esitettävät uudistusehdotukset perustuvat
vuoteen 2020 toteutettavaa maatalouspolitiikkaa koskevaan tiedonantoon[2], jossa
hahmoteltiin politiikan laajat vaihtoehtoiset linjaukset, joita noudattaen
voitaisiin vastata maataloutta ja maaseutualueita koskeviin tuleviin
haasteisiin ja saavuttaa yhteiselle maatalouspolitiikalle asetetut tavoitteet
eli 1) elinkelpoinen ruoan tuotanto; 2) luonnonvarojen kestävä hoito
ja ilmastotoimet; ja 3) tasapainoinen aluekehitys. Tiedonannossa kuvattuja
uudistussuuntia on tuettu laajasti sekä toimielinten välisessä keskustelussa[3] että
vaikutusten arvioinnin yhteydessä järjestetyssä sidosryhmien kuulemisessa. Yleisenä johtoajatuksena tässä prosessissa on
noussut esille tarve edistää resurssitehokkuutta, jonka ansiosta voitaisiin
saavuttaa EU:n maatalouden ja maaseutualueiden älykäs, kestävä ja osallistava
kasvu Eurooppa 2020 ‑strategian mukaisesti. Yhteinen
maatalouspolitiikka perustuisi edelleen kahteen pilariin, joissa pyritään
toisiaan täydentäviä välineitä käyttäen samoihin tavoitteisiin. I pilari
käsittää suorat tuet ja markkinatoimenpiteet, joilla turvataan EU:n
viljelijöille perustulotuki sekä spesifisissä markkinahäiriötilanteissa
annettava tuki, kun taas II pilari käsittää maaseudun kehittämisen, jonka
yhteydessä jäsenvaltiot laativat ja yhteisrahoittavat monivuotisia ohjelmia
yhteisen lainsäädäntökehyksen[4]
mukaisesti. Perättäisten uudistusten kautta YMP on
lisännyt maatalouden markkinasuuntautuneisuutta tarjoten samalla tuottajille
tulotukea, tehostanut ympäristövaatimusten sisällyttämistä politiikkaan ja lisännyt
tukea maaseudun kehittämiseen yhdennettynä politiikkana maaseutualueiden
kehittämiseksi koko EU:n alueella. Sama uudistusprosessi on kuitenkin tuonut
esille vaatimuksia tuen paremmasta jakamisesta jäsenvaltioiden kesken ja niiden
sisällä sekä toiveita ympäristöhaasteisiin liittyvien toimenpiteiden paremmasta
kohdentamisesta ja puuttumisesta tehokkaammin markkinoiden suurempaan
epävakaisuuteen. Aiemmin uudistuksilla on lähinnä ratkottu alan
sisäsyntyisiä ongelmia valtavista ylijäämistä elintarviketurvallisuuskriiseihin,
ja ne ovat palvelleet EU:ta niin sisäisessä kuin kansainvälisessäkin
toiminnassa. Nykyään kuitenkin useimpien haasteiden taustalla ovat maatalouden
ulkopuoliset tekijät, minkä vuoksi niitä varten tarvitaan laaja-alaisempaa
politiikkaa. On odotettavissa, että maataloustuloon
kohdistuva paine jatkuu, sillä viljelijät elävät tilanteessa, jossa riskejä on
yhä enemmän ja tuotantopanosten hintojen nousu johtaa tuottavuuden
heikkenemiseen ja epäsuhtaan tuotteiden ja tuotantopanosten hintojen välillä.
Sen vuoksi on tarpeen säilyttää tulotuki ja vahvistaa välineitä
riskienhallinnan ja kriisitilanteisiin reagoimisen tehostamiseksi. Voimakas
maatalous on elintärkeä EU:n elintarviketeollisuuden ja maailmanlaajuisen
elintarviketurvan kannalta. Samaan aikaan maatalousalaa ja maaseutualueita
kehotetaan lisäämään ponnistelujaan Eurooppa 2020 ‑strategiaan
sisältyvien ilmasto- ja energiatavoitteiden ja biodiversiteettistrategian
toteutumiseksi. Viljelijöitä, jotka yhdessä metsäammattilaisten kanssa ovat
tärkeimpiä maankäyttäjiä, on tuettava, kun he ottavat käyttöön ja pitävät yllä
ympäristö- ja ilmastotavoitteiden kannalta erityisen suotuisia
tuotantojärjestelmiä ja ‑käytäntöjä, koska tällaisten julkishyödykkeiden
tuottaminen ei näy markkinahinnoissa. Olennaisen tärkeää on myös ottaa
maaseutualueiden moninaiset mahdollisuudet käyttöön parhaalla mahdollisella
tavalla ja näin edistää osallistavaa kasvua ja koheesiota. Sen vuoksi tuleva yhteinen maatalouspolitiikka
ei palvele vain yhtä pientä, joskin tärkeää, EU:n talouden osaa, vaan se on
strategisesti tärkeä politiikan ala myös elintarviketurvan, ympäristön ja
alueellisen tasapainon näkökulmasta. Siihen sisältyy sellaisella aidosti
yhteisellä politiikalla saavutettava EU:n lisäarvo, jossa rajallisia budjettivaroja
hyödynnetään mahdollisimman tehokkaasti kestävän maatalouden säilyttämiseksi
EU:n koko alueella, ilmastonmuutoksen kaltaisten tärkeiden rajatylittävien
kysymysten käsittelemiseksi ja jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun
vahvistamiseksi ja jota myös voidaan toteuttaa joustavasti paikallisten
tarpeiden huomioon ottamiseksi. Monivuotista rahoituskehystä koskevan
ehdotuksen mukaan yhteisessä maatalouspolitiikassa olisi säilytettävä kahden
pilarin rakenne, joiden kummankin määrärahat säilytetään nimellismääräisesti
vuoden 2013 tasolla, ja keskityttävä selvästi saavuttamaan tuloksia EU:n
keskeisten prioriteettien osalta. Suorien tukien olisi edistettävä kestävää
tuotantoa siten, että 30 prosenttia niihin käytettävissä olevista määrärahoista
osoitetaan pakollisiin toimenpiteisiin, joilla on suotuisa vaikutus ilmaston ja
ympäristön kannalta. Tukitasot olisi asteittain yhdenmukaistettava, ja
suurtuensaajille maksettaviin tukiin olisi sovellettava asteittaista
tukikattoa. Maaseudun kehittämisvarat olisi sisällytettävä yhteiseen
strategiakehykseen EU:n muiden yhteisesti hallinnoitavien varojen kanssa, ja
niihin olisi sovellettava vahvistettua tulossuuntautunutta lähestymistapaa ja
nykyistä selkeämpiä ja parempia ennakkoedellytyksiä. Markkinatoimenpiteiden
osalta yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusta olisi vahvistettava kahdella
monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolisella välineellä, jotka ovat 1)
hätäapuvaraus kriisitilanteisiin reagoimista varten; ja 2) Euroopan
globalisaatiorahaston toiminta-alan laajentaminen. Tältä pohjalta yhteistä maatalouspolitiikkaa
koskevan lainsäädäntökehyksen tärkeimmät osat kaudella 2014–2020 esitetään
seuraavissa asetuksissa: –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille
myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä (suoria tukia koskeva asetus); –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus); –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta
maaseudun kehittämiseen (maaseudun kehittämisasetus); –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta
(horisontaalinen asetus); –
Ehdotus neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden
yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien
vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä; –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 muuttamisesta viljelijöille
vuonna 2013 myönnettävien suorien tukien soveltamisen osalta; –
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta tilatukijärjestelmän
ja viininviljelijöille myönnettävän tuen osalta. Maaseudun kehittämisasetus perustuu komission
6. lokakuuta 2011 esittämään ehdotukseen yhteisistä säännöistä, joita
sovellettaisiin kaikkiin yhteisen strategiakehyksen alla toimiviin rahastoihin[5]. Jatkossa
on tarkoitus antaa asetus vähävaraisimpia henkilöitä koskevasta järjestelmästä,
jonka rahoitus nykyisin tapahtuu toisesta monivuotisen rahoituskehyksen
budjettikohdasta. Lisäksi parhaillaan laaditaan tuensaajia
koskevien tietojen julkaisemiseen sovellettavia uusia sääntöjä. Tässä otetaan
huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen esittämät vastaväitteet, ja
tavoitteena on löytää soveltuvin tapa, jolla tuensaajien oikeus henkilötietojen
suojaan voitaisiin sovittaa yhteen avoimuusperiaatteen kanssa. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Vaikutusten arvioinnissa arvioidaan nykyisen
politiikkakehyksen tarkastelun ja tulevia haasteita ja tarpeita koskevan
analyysin pohjalta kolmen vaihtoehtoisen skenaarion vaikutuksia ja verrataan niitä
toisiinsa. Arviointi on tulos huhtikuussa 2010 alkaneesta pitkästä prosessista,
jota ohjasi yksiköiden välinen ryhmä. Ryhmä kokosi yhteen laajat laadulliset ja
määrälliset analyysit ja vahvisti perustaksi maataloustuotteiden markkinoita ja
maataloustuloa koskevat, vuoteen 2020 ulottuvat keskipitkän aikavälin ennusteet
sekä laati mallinnuksen eri politiikkaskenaarioiden vaikutuksista alan
taloudelle. Vaikutusten arvioinnissa tarkastellut kolme
skenaariota voidaan esittää seuraavasti: 1) mukautusskenaariossa
säilytetään nykyinen politiikkakehys ja pyritään korjaamaan sen suurimmat
ongelmat, kuten suorien tukien jako; 2) yhdentämisskenaariossa politiikkaa
muutetaan huomattavasti lisäämällä suorien tukien kohdentamista ja
viherryttämistä sekä tehostamalla maaseudun kehittämispolitiikan strategista
kohdentamista parantaen koordinointia EU:n muiden politiikkojen kanssa.
Oikeusperustaa laajennetaan tuottajien laaja-alaisemman yhteistyön
mahdollistamiseksi; ja 3) uuden painotuksen skenaariossa politiikka suunnataan
kokonaan ympäristöasioihin ja suorat tuet lakkautetaan asteittain. Oletetaan,
että tuotantokyky voidaan säilyttää ilman tukia ja maaseutualueiden
sosioekonomiset tarpeet voidaan tyydyttää muiden politiikkojen kautta. Taustana talouskriisi ja julkiseen talouteen
kohdistuvat paineet, joihin EU on vastannut Eurooppa 2020 ‑strategialla
ja monivuotista rahoituskehystä koskevalla ehdotuksella, kaikissa kolmessa
skenaariossa painotetaan eri tavoin nykyistä kilpailukykyisempään ja
kestävämpään maatalouteen ja elinvoimaiseen maaseutuun tähtäävän tulevan
yhteisen maatalouspolitiikan kolmea keskeistä tavoitetta. Jotta pystyttäisiin
paremmin noudattamaan Eurooppa 2020 ‑strategiaa, erityisesti
resurssitehokkuuden osalta, on jatkossa yhä tärkeämpää parantaa maatalouden
tuottavuutta tutkimuksella, tietämyksen siirrolla ja yhteistyön ja innovoinnin
edistämisellä (mm. maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan
eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kautta). Vaikka EU:n maatalouspolitiikkaa
ei enää toteuteta kauppaa vääristävässä politiikkaympäristössä, on
odotettavissa, että yhä suurempi vapautuminen kohdistaa alalle uusia paineita,
esimerkiksi Dohan kehitysohjelman tai Mercosurin kanssa tehtyjen
vapaakauppasopimusten puitteissa. Kolmea politiikkaskenaariota laadittaessa on
otettu huomioon seikat, joita vaikutusten arvioinnin yhteydessä järjestetyssä
kuulemisessa pidettiin tärkeimpinä. Intressitahoja pyydettiin esittämään
kantansa 23. marraskuuta 2010 ja 25. tammikuuta 2011 välisenä aikana, ja
neuvoa-antava komitea organisoitiin 12. tammikuuta 2011. Tärkeimmät kohdat
voidaan tiivistää seuraavasti[6]:
–
Sidosryhmät ovat laajalti yhtä mieltä siitä, että
elintarviketurvaa, luonnonvarojen kestävää hoitoa ja aluekehitystä koskeviin
haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan vahvaa, kahden pilarin rakenteeseen
perustuvaa yhteistä maatalouspolitiikkaa. –
Useimmat vastaajista katsovat, että yhteisellä
maatalouspolitiikalla olisi oltava rooli markkinoiden ja hintojen
vakauttamisessa. –
Sidosryhmillä on erilaisia näkemyksiä tuen
kohdentamisesta (erityisesti suoran tuen uusista jakoperusteista ja
tukikatosta). –
Yksimielisyys vallitsee siitä, että kummallakin
pilarilla voi olla suuri merkitys lisättäessä ilmastotoimia ja
ympäristötehokkuutta yhteiskunnan eduksi EU:ssa. Siinä, missä monet viljelijät
uskovat, että I pilarin tukien käyttö on jo nykyisinkin tehokasta, suurempi
yleisö vaatii lisää tehokkuutta kyseisten tukien käyttöön. –
Vastaajat haluavat, että EU:n kaikki osat, myös
epäsuotuisat alueet, ovat mukana tulevassa kasvussa ja kehityksessä. –
Monet vastaajista painottivat yhteisen
maatalouspolitiikan yhdentämistä muihin politiikkoihin, kuten ympäristö-,
terveys-, kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan. –
Innovointi, kilpailukykyisten yritysten
perustaminen ja julkishyödykkeiden tuottaminen nähdään keinoiksi, joilla
yhteinen maatalouspolitiikka voidaan mukauttaa Eurooppa 2020 ‑strategiaan. Vaikutusten arvioinnissa verrattiin siis
toisiinsa kolmea vaihtoehtoista skenaariota: Uuden painotuksen skenaario jouduttaisi
maatalousalan rakennesopeutusta siirtämällä tuotantoa kustannustehokkaimmille
alueille ja kannattavimmille aloille. Samalla, kun rahoitus ympäristön hyväksi
kasvaisi merkittävästi, ala joutuisi alttiiksi suuremmille riskeille
markkinainterventioiden rajoitettujen mahdollisuuksien vuoksi. Lisäksi
sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset nousisivat merkittäviksi
heikosti kilpailukykyisillä alueilla tulojen vähenemisen ja ympäristön
pilaantumisen seurauksena, kun politiikka menettäisi täydentäviä ehtoja
koskeviin vaatimuksiin kytkettyjen suorien tukien vipuvaikutuksen. Toisessa ääripäässä mukautusskenaario loisi
parhaat mahdollisuudet politiikan jatkuvuudelle; se merkitsisi vähäisiä mutta
kuitenkin selviä parannuksia sekä maatalouden kilpailukykyyn että
ympäristötehokkuuteen. On kuitenkin vahvoja epäilyjä siitä, käsiteltäisiinkö
tässä skenaariossa riittävästi tulevaisuuden merkittäviä ilmasto- ja
ympäristöhaasteita maatalouden pitkän aikavälin kestävyyden tukemiseksi. Yhdentymisskenaariossa uutuutena on suorien
tukien parempi kohdentaminen ja viherryttäminen. Analyysin mukaan
viherryttäminen on mahdollista niin, että viljelijöille aiheutuvat kustannukset
pysyvät kohtuullisina, vaikka hallinnollisen työn lisääntyminen jossain määrin
onkin väistämätöntä. Samoin on mahdollista saada uutta pontta maaseudun
kehittämiseen edellyttäen, että jäsenvaltiot ja alueet käyttävät uusia
mahdollisuuksia tehokkaasti hyväkseen ja ettei yhteinen strategiakehys EU:n
muiden varojen kanssa poista pilareiden välistä synergiaa eikä heikennä
maaseudun kehittämisen erityisvahvuuksia. Jos saavutetaan oikea tasapaino,
tämän skenaarion avulla voitaisiin parhaiten käsitellä maatalouden ja
maaseutualueiden pitkän aikavälin kestävyyttä. Edellä esitetyn perusteella vaikutusten
arvioinnissa päädytään siihen, että yhteinen maatalouspolitiikka voidaan
kaikkein tasapainoisimmin mukauttaa EU:n strategisiin tavoitteisiin
yhdentymisskenaariossa ja että tämä tasapaino saavutetaan myös panemalla
täytäntöön lainsäädäntöehdotusten eri osat. On myös tärkeää, että yhteisen
maatalouspolitiikan saavutusten mittaamiseksi luodaan arviointikehys, johon
sisältyvät politiikan tavoitteita vastaavat yhteiset indikaattorit. Yksinkertaistaminen on ollut tärkeä näkökohta
koko prosessin ajan, ja sitä olisi edistettävä eri tavoin, esimerkiksi täydentävien
ehtojen ja markkinavälineiden selkeyttämisessä tai pienviljelijäohjelman
suunnittelussa. Lisäksi suorien tukien viherryttäminen olisi suunniteltava
sellaiseksi, että hallinnollinen työ ja tarkastusten kustannukset jäisivät
mahdollisimman pieniksi. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ Ehdotetaan, että säilytetään yhteisen
maatalouspolitiikan nykyinen kahden pilarin rakenne, joka käsittää I pilariin
kuuluvat yleisesti sovellettavat vuotuiset pakolliset toimenpiteet, joita
täydennetään II pilariin kuuluvan monivuotisen ohjelmasuunnittelun puitteissa
kansallisia ja alueellisia erityispiirteitä paremmin vastaavilla
vapaaehtoisilla toimenpiteillä. Suorien tukien uudella mallilla pyritään
kuitenkin hyödyntämään synergiamahdollisuudet II pilarin kanssa aiempaa
tehokkaammin, ja II pilari puolestaan sijoitetaan yhteiseen strategiakehykseen
varojen koordinoimiseksi paremmin EU:n muiden yhteisesti hallinnoitavien
varojen kanssa. Tältä pohjalta säilytetään myös neljä
perussäädöstä käsittävä rakenne, joskin rahoitusasetuksen soveltamisalaa
laajennetaan lisäämällä siihen yhteisiä säännöksiä ja näin tulokseksi saatua
asetusta kutsutaan nyt horisontaaliseksi asetukseksi. Ehdotukset ovat toissijaisuusperiaatteen
mukaisia. Yhteinen maatalouspolitiikka on aidosti yhteistä politiikkaa: Alalla
toimivalta on jaettu EU:n ja jäsenvaltioiden kesken, ja sitä käytetään EU:n
tasolla tavoitteena säilyttää kestävä ja monipuolinen maatalous kaikkialla
EU:ssa ja käsitellä ilmastonmuutoksen kaltaisia tärkeitä rajojen yli vaikuttavia
kysymyksiä sekä lujittaa yhteisvastuuta jäsenvaltioiden kesken.
Elintarviketurvaa, ympäristöä ja alueellista tasapainoa koskevat tärkeät
tulevat haasteet huomioon ottaen yhteinen maatalouspolitiikka pysyy
strategisesti tärkeänä politiikan alana, kun pyritään reagoimaan näihin
haasteisiin ja käyttämään budjettivaroja mahdollisimman tehokkaasti ja
tuloksellisesti. Lisäksi ehdotetaan, että välineet ryhmitellään nykyisen
rakenteen mukaisesti kahdeksi pilariksi, jolloin jäsenvaltioilla on
liikkumavaraa kehitellä omiin paikallisiin erityispiirteisiinsä sopivia
ratkaisuja ja myös yhteisrahoittaa II pilaria. Uusi eurooppalainen
innovaatiokumppanuus ja riskienhallinnan työkalupakki sijoitetaan myös II
pilariin. Samanaikaisesti politiikka saatetaan vastaamaan paremmin Eurooppa
2020 -strategiaa (ml. yhteinen kehys EU:n muiden varojen kanssa) ja
toteutettuja parannuksia ja yksinkertaistuksia. Vaikutusten arvioinnin
yhteydessä laadittu analyysi osoittaa selvästi, että toimenpiteiden
toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi kustannuksia taloudellisten, ympäristöön
liittyvien ja sosiaalisten seurausten vuoksi. Tässä nykyiseen yhteisiä markkinajärjestelyjä
koskevaan asetukseen tehtävässä muutoksessa esitetään viininviljelijöille
osoitetun tukitoimenpiteen lopullista siirtämistä tilatukijärjestelmään.
Jäsenvaltioiden on tehtävä 1. joulukuuta 2012 mennessä päätös, joka tulee
voimaan vuodesta 2014. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Monivuotista rahoituskehystä koskevan
ehdotuksen mukaan merkittävä osa EU:n talousarviosta osoitettaisiin edelleen
maatalouteen, joka on strategisesti tärkeää yhteistä politiikkaa. Niinpä
ehdotetaan, että kauden 2014–2020 aikana yhteinen maatalouspolitiikka
keskittyisi ydintoimintoihinsa I pilariin kohdennetuilla 317,2 miljardilla
eurolla ja II pilariin kohdennetuilla 101,2 miljardilla eurolla. I pilarin ja II pilarin rahoitusta
täydennetään 17,1 miljardin euron lisärahoituksella, josta 5,1 miljardia euroa
kohdennetaan tutkimukseen ja innovointiin, 2,5 miljardia euroa elintarvikkeiden
turvallisuuteen ja 2,8 miljardia euroa kaikkein vähävaraisimpien henkilöiden
elintarvikeapuun monivuotisen rahoituskehyksen muissa budjettikohdissa sekä 3,9
miljardia euroa maatalousalan uuteen kriisivaraukseen ja enimmillään 2,8
miljardia euroa Euroopan globalisaatiorahastoon monivuotisen rahoituskehyksen
ulkopuolella. Näin talousarvion kokonaismäärä kaudella 2014–2020 olisi 435,6
miljardia euroa. Mitä tulee tuen jakamiseen jäsenvaltioiden
kesken, ehdotetaan, että kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joilla suorien tukien
määrä on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta, kyseistä eroa kavennetaan
yhdellä kolmanneksella. Suoria tukia koskevassa asetuksessa tarkoitetut
kansalliset enimmäismäärät lasketaan tältä pohjalta. Maaseudun kehittämistuki jaetaan politiikan
tavoitteisiin liittyvien puolueettomien perusteiden mukaisesti ottaen huomioon
tukien nykyinen jako. Kuten nykyisin, vähemmän kehittyneillä alueilla olisi
sovellettava suurempaa yhteisrahoitusastetta, jota on tarkoitus soveltaa myös
tiettyihin toimenpiteisiin, kuten tietämyksen siirtoon, tuottajaryhmiin,
yhteistyöhön ja Leader-toimiin. Pilarien välisiin siirtoihin tuodaan jonkin
verran joustoa (enimmillään 5 % suorista tuista): siirrot I pilarista II
pilariin, jotta jäsenvaltiot voisivat voimistaa maaseudun
kehittämispolitiikkaansa, ja siirrot II pilarista I pilariin niiden
jäsenvaltioiden osalta, joilla suorien tukien määrä on alle 90 prosenttia
EU:n keskiarvosta. Yksityiskohdat yhteisen maatalouspolitiikan
uudistusta koskevien ehdotusten rahoitusvaikutuksista esitetään ehdotuksiin
liitetyssä rahoitusselvityksessä. 2011/0285 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007
muuttamisesta tilatukijärjestelmän ja viininviljelijöille myönnettävän tuen
osalta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[7], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[8], sekä katsovat seuraavaa: (1)
Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja
tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä
markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä syyskuuta 2007 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007[9]
103 o artiklassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta myöntää
viininviljelijöille tuotannosta irrotettua tukea tilatukijärjestelmässä. Useat
jäsenvaltiot ovat käyttäneet tätä mahdollisuutta, mikä on osoitus kyseisen
toimenpiteen hyödyllisyydestä. (2)
Kuitenkin se seikka, että jäsenvaltiot voivat
muuttaa tukiohjelmia kerran vuodessa, mukaan lukien tilatukijärjestelmään
osoitettava unionin talousarvion osuus, ja se seikka, että tukiohjelmat ovat
voimassa viisi vuotta, kun taas tilatukijärjestelmän mukaiset tukioikeudet
myönnetään määräämättömäksi ajaksi, ovat luoneet hallinnollisia ja
talousarvioon kohdistuvia rasitteita erityisesti tilatukijärjestelmään
osoitettavien varojen seurannan osalta. (3)
Kyseisen toimenpiteen hallinnoinnin
yksinkertaistamiseksi on aiheellista säätää sen lopullisuudesta ottaen
huomioon, että sitä olisi edelleenkin sovellettava tilatukijärjestelmän kautta. (4)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1234/2007 olisi
muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1234/2007
103 o artikla seuraavasti: ”103 o artikla
Tilatukijärjestelmä ja tuki viininviljelijöille 1. Jäsenvaltiot voivat
viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2012 päättää myöntää viininviljelijöille
vuodesta 2014 alkaen tukea asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osaston 1 luvussa
tarkoitettuja tukioikeuksia myöntämällä. Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tuen
määrä on suurempi kuin vuodeksi 2013 säädetty määrä, asianomaisen jäsenvaltion
on käytettävä erotus tukioikeuksien myöntämiseen asetuksen (EY) N:o 73/2009 III
osaston 1 luvussa tarkoitetuille viininviljelijöille mainitun asetuksen
liitteessä IX olevan C kohdan mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden, jotka
aikovat myöntää 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on sisällytettävä tämä tuki
tukiohjelmiinsa 103 k artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Kun 1 kohdassa tarkoitettu
tuki on myönnetty, se a) jää lopullisesti tilatukijärjestelmään
eikä ole enää käytettävissä 103 k artiklan 3 kohdan mukaisesti
toimenpiteisiin, jotka on lueteltu 103 p–103 y artiklassa; b) vähentää vastaavassa suhteessa
103 p–103 y artiklassa luetelluille toimenpiteille käytettävissä
olevia määrärahoja tukiohjelmissa.” 2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä
päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi
- Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan
tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista
säännöistä; - Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä (YMJ-asetus); - Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen; - Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta; - Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o
73/2009 muuttamisesta viljelijöille vuonna 2013 myönnettävien suorien tukien
soveltamisen osalta; - Ehdotus
neuvoston asetukseksi maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn
liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien
toimenpiteiden määrittämisestä; - Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o
1234/2007 muuttamisesta tilatukijärjestelmän ja viininviljelijöille
myönnettävän tuen osalta.
1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[10]
Toimintalohko
Otsakkeen 2 osasto 05
1.3.
Ehdotuksen/aloitteen luonne (YMP:tä koskeva
lainsäädäntökehys vuoden 2013 jälkeen)
x Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen.[11]
x Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen. x Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on
suunnattu uudelleen.
1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee
Jotta
edistettäisiin resurssitehokkuutta, jonka ansiosta voitaisiin saavuttaa EU:n
maatalouden ja maaseudun kehittämisen älykäs, kestävä ja osallistava kasvu
Eurooppa 2020 ‑strategian mukaisesti, YMP:n tavoitteita ovat -
elinkelpoinen ruoan tuotanto; -
luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet; -
tasapainoinen aluekehitys.
1.4.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoitteet toimintalohkossa 05: Erityistavoite nro 1: Tuottaa
julkisia ympäristöhyödykkeitä Erityistavoite nro 2: Kompensoida
tuotannon vaikeutta alueilla, joilla on tiettyjä luonnonolosuhteista johtuvia
rajoitteita Erityistavoite nro 3: Toteuttaa
toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi Erityistavoite nro 4: Hoitaa
EU:n varoja (YMP) korkeimpien varainhoidon vaatimusten mukaisesti Erityistavoite ABB:ssä 05 02 - Maatalousmarkkinoiden interventiot: Erityistavoite nro 5: Parantaa
maatalousalan kilpailukykyä ja lisätä sen arvo-osuutta elintarvikeketjussa Erityistavoite ABB:ssä 05 03 - Suorat tuet: Erityistavoite nro 6: Myötävaikuttaa
maataloustuloon ja rajoittaa sen vaihtelua Erityistavoitteet ABB:ssä 05 04 – Maaseudun kehittäminen: Erityistavoite nro 7: Edistää
vihreää kasvua innovoinnilla Erityistavoite nro 8: Tukea
maaseudun työllisyyttä ja maaseutualueiden yhteiskuntarakenteen säilymistä Erityistavoite nro 9: Parantaa
maaseudun elinkeinoelämää ja edistää monipuolistumista Erityistavoite nro 10: Mahdollistaa
maatalousjärjestelmien rakenteellinen moninaisuus
1.4.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
Tässä
vaiheessa ei ole mahdollista asettaa vaikutusindikaattoreille määrällisiä
tavoitteita. Vaikka politiikka voi ohjata tiettyyn suuntaan, tällaisilla
indikaattoreilla mitattavat laaja-alaiset taloudelliset, sosiaaliset ja
ympäristölliset vaikutukset riippuvat lopulta myös erilaisista ulkoisista
tekijöistä, jotka ovat viimeaikaisten kokemusten perusteella muuttuneet
merkittäviksi ja ennalta arvaamattomiksi. Lisäanalyysi on käynnissä, ja sen on
määrä valmistua vuoden 2013 jälkeiselle kaudelle. Jäsenvaltioilla
on suorien tukien suhteen mahdollisuus päättää rajoitetusti suorien
tukijärjestelmien tiettyjen osien täytäntöönpanosta. Maaseudun
kehittämisen alalla odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset riippuvat
maaseudun kehittämisohjelmista, jotka jäsenvaltiot toimittavat komissiolle.
Jäsenvaltioita pyydetään asettamaan ohjelmissaan tavoitteita.
1.4.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit
Ehdotuksissa
esitetään yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen luomista yhteisen
maatalouspolitiikan saavutusten mittaamiseksi. Kehys pitää sisällään kaikki
välineet, jotka liittyvät YMP:n toimenpiteiden ja erityisesti suorien tukien,
markkinatoimenpiteiden, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien
ehtojen soveltamisen seurantaan ja arviointiin. Näiden
YMP:n toimenpiteiden vaikutusta mitataan suhteessa seuraaviin tavoitteisiin: a) elinkelpoinen
ruoan tuotanto, jossa keskitytään maataloustuloon, maatalouden tuottavuuteen ja
hintatason vakauteen; b) luonnonvarojen
kestävä hoito ja ilmastotoimet, jossa keskitytään kasvihuonekaasupäästöihin,
luonnon monimuotoisuuteen, maaperään ja veteen; c) tasapainoinen
aluekehitys, jossa keskitytään maaseudun työllisyyteen ja kasvuun sekä
köyhyyteen maaseutualueilla. Komissio
määrittelee täytäntöönpanosäädöksillä indikaattorit näitä tavoitteita ja alueita
varten. Lisäksi
maaseudun kehittämisen alalle ehdotetaan vahvempaa yhteistä seuranta- ja
arviointijärjestelmää. Järjestelmän tavoitteena on a) osoittaa maaseudun
kehittämispolitiikan edistyminen ja saavutukset sekä arvioida maaseudun
kehittämispolitiikkaan liittyvien toimien vaikutusta, vaikuttavuutta,
tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta, b) edistää paremmin kohdennetun tuen
myöntämistä maaseudun kehittämiseen ja c) tukea seurantaan ja arviointiin
liittyvää yleistä oppimisprosessia. Komissio vahvistaa
täytäntöönpanosäädöksellä luettelon poliittisiin prioriteetteihin liittyvistä
yhteisistä indikaattoreista.
1.5.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Jotta
voidaan saavuttaa YMP:n monivuotiset strategiset tavoitteet, jotka on siirretty
suoraan Euroopan maaseutualueita koskevasta Eurooppa 2020 ‑strategiasta,
sekä täyttää asiaa koskevat perussopimuksen vaatimukset, ehdotuksilla pyritään
vahvistamaan yhteisen maatalouspolitiikan lainsäädäntökehys vuoden 2013
jälkeiseksi kaudeksi.
1.5.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
Tuleva
yhteinen maatalouspolitiikka ei palvele vain yhtä pientä, joskin tärkeää, EU:n
talouden osaa, vaan se on strategisesti tärkeä politiikan ala myös
elintarviketurvan, ympäristön ja alueellisen tasapainon näkökulmasta. Aidosti
yhteisenä politiikkana YMP hyödyntää rajallisia budjettivaroja mahdollisimman
tehokkaasti kestävän maatalouden säilyttämiseksi EU:n koko alueella,
ilmastonmuutoksen kaltaisten tärkeiden rajatylittävien kysymysten
käsittelemiseksi ja jäsenvaltioiden keskinäisen yhteisvastuun vahvistamiseksi. Kuten
komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 ‑strategiaa koskeva talousarvio”[12]
todetaan, YMP on eurooppalaista politiikkaa aidoimmillaan. Jäsenvaltiot
yhdistävät resurssinsa, ja tuloksena on yksi ainoa eurooppalainen
maatalouspolitiikka ja eurooppalainen maatalousbudjetti 27 erillisen politiikan
ja budjetin sijaan. Tämä tarkoittaa luonnollisestikin sitä, että YMP:n osuus
EU:n talousarviosta on huomattava. Se on silti tehokkaampi ja taloudellisempi
toimintapa kuin kansalliset, keskenään koordinoimattomat toimintatavat.
1.5.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset
Nykyisen
politiikkakehyksen arvioinnin, sidosryhmien laajan kuulemisen sekä tulevia
haasteita ja tarpeita koskevan analyysin pohjalta on laadittu kattava
vaikutusten arviointi. Lisää yksityiskohtaisia tietoja löytyy
lainsäädäntöehdotuksiin liitetyistä vaikutusten arvioinneista sekä
perusteluista.
1.5.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Lainsäädäntöehdotukset,
joita tämä rahoitusselvitys koskee, olisi nähtävä osana laajempaa
kokonaisuutta, joka koostuu yhdestä puiteasetuksesta ja yhteisen
strategiakehyksen rahastoja (maaseuturahasto, EAKR, ESR, koheesiorahasto ja
Euroopan meri- ja kalatalousrahasto) koskevista yhteisistä säännöistä. Kyseisen
puiteasetuksen myötävaikutuksella hallinnollinen kuormitus kevenee
merkittävästi, EU:n varoja käytetään tehokkaasti ja menettelyjä
yksinkertaistetaan. Lisäksi se tarjoaa pohjan uusille käsitteille, joita ovat
kaikkien edellä mainittujen rahastojen yhteinen strategiakehys ja tulevat
kumppanuussopimukset, jotka niin ikään kattavat nämä rahastot. Myöhemmin
luotavalla yhteisellä strategiakehyksellä muunnetaan Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteet ja prioriteetit maaseuturahaston sekä EAKR:n, ESR:n,
koheesiorahaston ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston prioriteeteiksi, mikä
takaa rahastojen yhdennetyn käytön yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteisellä
strategiakehyksellä vahvistetaan myös mekanismit toiminnan koordinoimiseksi
muiden asiaa koskevien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa. Yhteisen
maatalouspolitiikan alalla saadaan merkittäviä synergia- ja
yksinkertaistamisvaikutuksia, kun YMP:n ensimmäisen (maataloustukirahasto) ja
toisen (maaseuturahasto) pilarin hallinnointi- ja valvontasääntöjä
yhdenmukaistetaan. Maataloustukirahaston ja maaseuturahaston välinen vahva
yhteys ja jäsenvaltioissa jo käytössä olevat rakenteet olisi säilytettävä
ennallaan.
1.6.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu (suoria tukijärjestelmiä, maaseudun kehittämistä ja siirtymäkauden
asetuksia koskevien luonnosten osalta) –
x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa
1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020 –
x Rahoitusvaikutukset seuraavaksi monivuotisen
rahoituskehyksen kaudeksi. Maaseudun kehittämisen osalta vaikutukset maksuihin
vuoteen 2023 saakka. x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu (YMJ-asetusta ja horisontaalista asetusta koskevien
luonnosten osalta) –
Täytäntöönpano vuodesta 2014.
1.7.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[13]
x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –
¨ toimeenpanovirastoille –
¨ yhteisöjen perustamille elimille[14] –
¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille –
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä x hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Ei merkittävää
muutosta nykytilanteeseen verrattuna, sillä suurinta osaa YMP:n uudistusta
koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin liittyvistä menoista hallinnoidaan
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio hallinnoi kuitenkin edelleen
suoraan keskitetysti hyvin pientä osaa menoista.
2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt
YMP:n
seurannan ja arvioinnin osalta komissio esittää Euroopan parlamentille ja
neuvostolle joka neljäs vuosi kertomuksen. Ensimmäinen kertomus on määrä
esittää viimeistään vuoden 2017 lopussa. Tätä
täydennetään erityisillä säännöksillä kaikilla YMP:n aloilla, joilla
sovelletaan monia perusteellisia täytäntöönpanosäännöissä täsmennettäviä
raportointi- ja ilmoitusvaatimuksia. Maaseudun
kehittämisen alalla annetaan myös ohjelmatasolla sovellettavia
seurantasääntöjä, jotka mukautetaan muihin rahastoihin ja yhdistetään
ennakkoarviointeihin, jatkuviin arviointeihin ja jälkiarviointeihin.
2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit
Yli
seitsemän miljoonaa yhteisen maatalouspolitiikan tuensaajaa saa tukea monista
eri tukijärjestelmistä, joista jokaisella on yksityiskohtaiset ja joskus
monimutkaiset tukikelpoisuusperusteet. Virheiden
osuuden vähentymistä yhteisen maatalouspolitiikan alalla voidaan pitää jo
jatkuvana kehityssuuntauksena. Viime aikoina 2 prosentin tuntumassa pysytellyt
virhetaso vahvistaakin arvion edellisten vuosien myönteisestä
yleiskehityksestä. Tarkoituksena on jatkaa pyrkimyksiä alle 2 prosentin
virhetason saavuttamiseksi.
2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)
Lainsäädäntöpaketissa,
erityisesti ehdotuksessa yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta,
hallinnoinnista ja seurannasta annettavaksi asetukseksi, pidetään tavoitteena
säilyttää nykyinen asetuksella (EY) N:o 1290/2005 käyttöön otettu järjestelmä
ja vahvistaa sitä. Siinä säädetään jäsenvaltioiden tasolla käyttöön otettavasta
pakollisesta hallintorakenteesta, jossa painopiste on hyväksytyissä
maksajavirastoissa, jotka vastaavat lopullisen tuensaajan tasolla 2.3 kohdassa
esitettyjen periaatteiden mukaisesti toteutettavista tarkastuksista. Kunkin
maksajaviraston päällikön on toimitettava vuotuinen tarkastuslausuma, joka
koskee tilien täydellisyyttä, täsmällisyyttä ja todenperäisyyttä, sisäisten
valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa sekä tilien perustana olevien
toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Riippumattoman tarkastuselimen
edellytetään antavan lausuntonsa näistä kaikista kolmesta osatekijästä. Komissio
jatkaa maatalousmenojen tarkastamista käyttäen riskeihin perustuvaa lähestymistapaa
varmistaakseen, että sen tarkastukset kohdennetaan suurimman riskin aloille.
Jos näissä tarkastuksissa havaitaan, että menoja on syntynyt unionin sääntöjen
vastaisesti, komissio jättää asianomaiset määrät unionin rahoituksen
ulkopuolelle sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen järjestelmän mukaisesti. Lainsäädäntöehdotuksiin
liitetyn vaikutusten arvioinnin liitteessä 8 esitetään yksityiskohtainen
analyysi tarkastusten kustannuksista.
2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi
Lainsäädäntöpaketissa,
erityisesti ehdotuksessa yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta,
hallinnoinnista ja seurannasta annettavaksi asetukseksi, pidetään tavoitteena
säilyttää nykyiset yksityiskohtaiset, maksajavirastojen soveltamat valvonta- ja
seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten
luotuihin yhteisiin peruspiirteisiin ja erityissääntöihin, sekä vahvistaa
niitä. Järjestelmissä säädetään yleensä tukihakemusten kattavista
100-prosenttisista hallinnollisista tarkastuksista, muiden tietokantojen kanssa
tehtävistä ristiintarkastuksista silloin, kun niitä pidetään asianmukaisina,
sekä tiettyä tukiennakoihin liittyvien toimien vähimmäismäärää koskevista
paikalla tehtävistä tarkastuksista riippuen kyseiseen järjestelmään liittyvästä
riskistä. Jos näissä paikalla tehtävissä tarkastuksissa havaitaan suuri määrä
sääntöjenvastaisuuksia, on tehtävä lisätarkastuksia. Tältä osin selkeästi
tärkein järjestelmä on yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka kattoi
varainhoitovuonna 2010 noin 80 prosenttia maataloustukirahaston ja
maaseuturahaston kokonaismenoista. Komissiolla on valta sallia paikalla
tehtävien tarkastusten vähentämisen jäsenvaltioissa, joissa on asianmukaisesti
toimivat valvontajärjestelmät ja pieni virhemarginaali. Lisäksi
paketissa asetetaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot ehkäisevät, havaitsevat ja
oikaisevat sääntöjenvastaisuudet ja petokset, määräävät unionin tai
kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja tehokkaita, varoittavia ja
oikeasuhtaisia seuraamuksia ja perivät takaisin sääntöjenvastaisesti suoritetut
maksut korkoineen. Siinä esitetään sääntöjenvastaisiin maksuihin sovellettavaa
automaattista tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmää, jonka mukaan
asianomaisen jäsenvaltion on vastattava takaisin perimättä jääneistä määristä,
jos perintää ei ole toteutettu neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön päivästä
tai kahdeksan vuoden kuluessa oikeuskäsittelyn tapauksessa. Tämä järjestelmä
luo jäsenvaltioille voimakkaan kannustimen periä sääntöjenvastaiset maksut takaisin
mahdollisimman nopeasti.
3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
Tässä rahoitusselvityksessä esitetyt määrät
ilmoitetaan käypinä hintoina ja sitoumuksina, Jäljempänä olevissa taulukoissa lueteltujen
lainsäädäntöehdotuksista johtuvien muutosten lisäksi lainsäädäntöehdotukset
edellyttävät muitakin muutoksia, joilla ei ole taloudellista vaikutusta. Rahoituskurin soveltamista ei voida tässä
vaiheessa sulkea pois minkään vuoden osalta kaudella 2014–2020. Tämä ei
kuitenkaan riipu itse uudistusehdotuksista vaan muista tekijöistä, kuten
suorien tukien toteutuksesta tai maatalousmarkkinoiden tulevaisuuden
kehityksestä. Siirtymäkautta koskevassa ehdotuksessa esitetyt
suorien tukien nettoenimmäismäärät, jotka olisi ulotettava vuoteen 2014
(kalenterivuosi 2013), ovat suuremmat kuin jäljempänä olevissa taulukoissa
ilmoitetut, suoriin tukiin myönnettävät määrät. Tämän ehdotuksen tarkoituksena
on varmistaa nykyisen lainsäädännön soveltamisen jatkaminen tilanteessa, jossa
kaikki muut osat säilyisivät muuttumattomina, sulkematta kuitenkaan pois
rahoituskurimekanismin soveltamistarpeen mahdollisuutta. Uudistusehdotukset sisältävät säännöksiä, joilla
jäsenvaltioille annetaan tietty joustovara suorien tukien tai maaseudun
kehittämistuen myöntämisen suhteen. Jos jäsenvaltiot päättävät hyödyntää
kyseistä joustovaraa, tällä on myönnettyihin rahamääriin taloudellisia
seurauksia, joita ei voida tässä vaiheessa määrittää. Tässä rahoitusselvityksessä ei oteta huomioon
kriisivarauksen mahdollista käyttöä. Olisi korostettava, että markkinoihin
liittyvien menojen osalta huomioon otetut määrät eivät millään alalla perustu
julkisiin interventio-ostoihin tai kriisitilanteeseen liittyviin muihin
toimenpiteisiin.
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
Taulukko 1: YMP:hen myönnettävät määrät,
mukaan lukien monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa ja YMP:n
uudistusehdotuksissa esitetyt täydentävät määrät miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 || 2013 mukau-tettuna (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen sisällä || || || || || || || || || || Otsake 2 || || || || || || || || || || Suorat tuet ja markkinoihin liittyvät menot (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193 Arvioidut käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 P1 Suorat tuet ja markkinoihin liittyvät menot (mukaan lukien käyttötarkoitukseensa sidotut tulot) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897 P2 Maaseudun kehittäminen (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157 Yhteensä || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 Otsake 1 || || || || || || || || || || Yhteinen strategiakehys: maataloustutkimus ja innovointi || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Vähävaraisimmat henkilöt || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Yhteensä || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Otsake 3 || || || || || || || || || || Elintarvikkeiden turvallisuus || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450 || || || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella || || || || || || || || || || Maatalousalan kriisivaraus || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Euroopan globalisaatiorahasto || || || || || || || || || || josta maatalouteen käytettävissä enintään: (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || YHTEENSÄ || || || || || || || || || || Komission ehdotukset (monivuotisen rahoituskehyksen sisä- ja ulkopuolella) + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot YHTEENSÄ || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156 Monivuotista rahoituskehystä koskevat ehdotukset (lukuun ottamatta kriisivarausta ja globalisaatiorahastoa) + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot YHTEENSÄ || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393 Huomautukset: (1) Ottaen huomioon jo sovitut
lainsäädännölliset muutokset, eli tukien vapaaehtoinen mukauttaminen
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 136 artiklan mukaiset ”käyttämättömät
määrät”, joiden soveltaminen päättyy vuoden 2013 loppuun mennessä. (2) Määrät koskevat ensimmäisen pilarin
osalta ehdotettua vuotuista enimmäismäärää. Olisi kuitenkin huomattava, että
negatiiviset menot ehdotetaan siirrettäviksi tilien tarkastamis- ja
hyväksymismenettelystä (nykyisestä alamomentista 05 07 01 06)
käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin (alamomenttiin 67 03).
Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavan sivun arvioituja tuloja koskevassa
taulukossa. (3) Vuoden 2013 luvut sisältävät
eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteisiin sekä kalatalousalan
markkinatoimenpiteisiin myönnetyt määrät. (4) Edellä olevassa taulukossa esitetyt
määrät ovat linjassa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 ‑strategiaa
koskeva talousarvio” (KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011) esitettyjen
määrien kanssa. Vielä on kuitenkin päätettävä, otetaanko monivuotisessa
rahoituskehyksessä huomioon siirto, joka ehdotetaan tehtäväksi vuodesta 2014
alkaen yhden jäsenvaltion kansallisen puuvilla-alan rakenneuudistusohjelman
määrärahoista maaseudun kehittämiseen ja joka edellyttää sekä
maataloustukirahastoa koskevan enimmäismäärän että toisen pilarin määrien
mukauttamista (4 miljoonaa euroa vuodessa). Jäljempänä olevissa taulukoissa
määrät on siirretty riippumatta siitä, otetaanko ne monivuotisessa
rahoituskehyksessä huomioon vaiko ei. (5) Komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 ‑strategiaa
koskeva talousarvio” (KOM(2011) 500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011) mukaisesti
Euroopan globalisaatiorahaston käytettävissä on enintään 2,5 miljardin euron
kokonaismäärä (vuoden 2011 hintoina) lisätuen myöntämiseksi globalisaation
vaikutuksista kärsiville viljelijöille. Edellä olevassa taulukossa käypinä
hintoina esitetty vuosittainen jakautuminen on ainoastaan alustava.
Ehdotuksessa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten
sopimukseksi budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (KOM(2011)
403 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011) vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahaston
varojen vuotuiseksi enimmäismääräksi 429 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina.
3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
Taulukko 2: Arvioidut tulot sekä menot
otsakkeeseen 2 kuuluvan toimintalohkon 05 osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 || 2013 mukau-tettuna || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ TULOT || || || || || || || || || || 123 – Sokerin tuotantomaksu (omat varat) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246 || || || || || || || || || || 67 03 – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 joista: ex 05 07 01 06 – Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433 MENOT || || || || || || || || || || 05 02 - Markkinat (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764 05 03 - Suorat tuet (ennen tukikaton asettamista) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105 05 03 - Suorat tuet (tukikaton asettamisen jälkeen) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027 || || || || || || || || || || 05 04 - Maaseudun kehittäminen (ennen tukikaton asettamista) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185 05 04 - Maaseudun kehittäminen (tukikaton asettamisen jälkeen) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263 || || || || || || || || || || 05 07 01 06 - Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Yhteensä || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 NETTOBUDJETTI käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen jälkeen || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867 Huomautukset: (1) Vuoden
2013 osalta vuoden 2012 talousarvioesitykseen perustuva alustava arvio, jossa
otetaan huomioon vuodeksi 2013 jo sovitut lainsäädännölliset mukautukset (esim.
viiniä koskeva enimmäismäärä, perunatärkkelyspalkkion poistaminen, kuivarehu)
sekä joitakin suunniteltuja muutoksia. Kaikkien vuosien osalta arvioissa
oletetaan, että markkinahäiriöiden tai kriisien johdosta toteutettaviin
tukitoimenpiteisiin ei ole tarpeen myöntää lisärahoitusta. (2) Vuoden
2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä
määristä. Taulukko 3: YMP:n uudistusehdotusten
vaikutuslaskelma talousarvion luvuittain tulojen ja YMP-menojen osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) Varainhoitovuosi || 2013 || 2013 mukau-tettuna || || 2014-2020 YHTEEN-SÄ || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TULOT || || || || || || || || || || 123 – Sokerin tuotantomaksu (omat varat) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 – Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 joista: ex 05 07 01 06 – Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 MENOT || || || || || || || || || || 05 02 - Markkinat (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413 05 03 - Suorat tuet (ennen tukikaton asettamista) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03 – Suorat tuet – Tukikaton asettamisen arvioitu, maaseudun kehittämiseen siirrettävä tulos || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04 - Maaseudun kehittäminen (ennen tukikaton asettamista) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 - Maaseudun kehittäminen – Tukikaton asettamisen arvioitu, suorista tuista siirrettävä tulos || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 - Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Yhteensä || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815 NETTOBUDJETTI käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen jälkeen || || || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298 Huomautukset: (1) Vuoden
2013 osalta vuoden 2012 talousarvioesitykseen perustuva alustava arvio, jossa
otetaan huomioon vuodeksi 2013 jo sovitut lainsäädännölliset mukautukset (esim.
viiniä koskeva enimmäismäärä, perunatärkkelyspalkkion poistaminen, kuivarehu)
sekä joitakin suunniteltuja muutoksia. Kaikkien vuosien osalta arvioissa
oletetaan, että markkinahäiriöiden tai kriisien johdosta toteutettaviin
tukitoimenpiteisiin ei ole tarpeen myöntää lisärahoitusta. (2) Vuoden
2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä
määristä. Taulukko 4: YMP:n uudistusehdotusten
vaikutuslaskelma markkinoihin liittyvinä YMP:n menoina miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeusperusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ Poikkeukselliset toimenpiteet: virtaviivaistettu ja laajennettu oikeusperustan soveltamisala || || 154, 155 ja 156 art. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Durumvehnän ja durran intervention lopettaminen || || ent. 10 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Vähävaraisimpien elintarvikeapuohjelmat || (2) || asetuksen 1234/2007 ent. 27 art. || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0 Yksityinen varastointi (kuitupellava) || || 16 art. || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Puuvillatuki - rakenneuudistus || (3) || asetuksen 637/2008 ent. 5 art. || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0 Hedelmien ja vihannesten tuottajaryhmien perustamistuki || || ent. 117 art. || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0 Kouluhedelmäjärjestelmä || || 21 art. || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0 Humalan tuottajaorganisaatioiden lakkauttaminen || || ent. 111 art. || 2,3 || -2,3 || -2.3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9 Rasvattoman maitojauheen vapaaehtoinen yksityinen varastointi || || 16 art. || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Rasvattoman maidon/rasvattoman maitojauheen käyttöön rehuna / kaseiinille ja kaseiinin käyttöön myönnettävän tuen lakkauttaminen || || ent. 101 ja 102 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Voin vapaaehtoinen yksityinen varastointi || (4) || 16 art. || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0] Maidon menekinedistämismaksun lakkauttaminen || || ent. 309 art. || pm || - || - || - || - || - || - || - || - 05 02 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus (5) || || || || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9 Huomautukset: (1) Vuoden
2013 tarpeet arvioidaan komission vuoden 2012 talousarvioesityksen perusteella
lukuun ottamatta (a) hedelmä- ja vihannesaloja, joilla tarpeet arvioidaan
asianomaisten uudistusten rahoitusselvitysten perusteella ja (b) jo sovittuja
lainsäädännöllisiä muutoksia. (2) Vuoden
2013 määrät vastaavat komission ehdotusta KOM(2010) 486. Vuodesta 2014 lähtien
toimenpide rahoitetaan otsakkeesta 1. (3) Kreikan
puuvilla-alan rakenneuudistusohjelman määrärahat (4 miljoonaa euroa vuodessa)
siirretään maaseudun kehittämiseen vuodesta 2014 alkaen. Espanjan määrärahat
(6,1 miljoonaa euroa vuodessa) siirretään tilatukijärjestelmään vuodesta 2018
alkaen (jo päätetty). (4) Arvioitu
vaikutus toimenpiteen soveltamatta jättämisen tapauksessa. (5) Lukuihin
05 02 ja 05 03 otettujen menojen lisäksi odotetaan, että lukuihin 05
01, 05 07 ja 05 08 otetut menot rahoitetaan maataloustukirahaston
käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Taulukko 5: YMP:n uudistusehdotusten
vaikutuslaskelma suorien tukien osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus-perusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || 2013 (1) || 2013 mukau-tettuna (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ || || || || || || || || || || || || Suorat tuet || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3 - Muutokset, joista on jo päätetty || || || || || || || || || || || || Asteittainen käyttöönotto EU-12:ssa || || || || || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1 Puuvilla-alan rakenneuudistus || || || || || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4 Terveystarkastus || || || || || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8 Aiemmat uudistukset || || || || || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2 || || || || || || || || || || || || - Uusista YMP:n uudistusehdotuksista johtuvat muutokset || || || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3 joista: tukikaton asettaminen || || || || || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7 || || || || || || || || || || || || 05 03 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus || || || || || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3 KOKONAISMENOT || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3 Huomautukset: (1) Vuoden
2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä
määristä. (2) Ottaen
huomioon jo sovitut lainsäädännölliset muutokset, eli tukien vapaaehtoinen
mukauttaminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 136 artiklan mukaiset
"käyttämättömät määrät", joiden soveltaminen päättyy vuoden 2013
loppuun mennessä. Taulukko 6: Suorien tukien osat miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ Liite II || || || || || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7 Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytänteisiin (30 %) || || || || || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4 Enimmäismäärä, joka voidaan osoittaa nuorille viljelijöille myönnettävään tukeen (2 %) || || || || || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9 Perustukijärjestelmä, tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita, vapaaehtoinen tuotantoon sidottu tuki || || || || || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4 Enimmäismäärä, joka voidaan irrottaa edellä mainituista tuista pienviljelijöiden järjestelmän rahoittamiseen (10 %) || || || || || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3 Liitteeseen II sisältyvät viinialan määrärahojen siirrot[15] || || || || || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1 Tukikaton asettaminen || || || || || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7 Puuvilla || || || || || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6 POSEI-ohjelma/Egeanmeren pienet saaret || || || || || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4 Taulukko 7: YMP:n uudistusehdotusten
vaikutuslaskelma suorien tukien myöntämistä koskevien vuonna 2014
sovellettavien siirtymäkauden toimenpiteiden osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus-perusta || Arvioidut tarpeet || Muutokset vuoteen 2013 || || || 2013 (1) || 2013 mukau-tettuna || 2014 (2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 liite IV || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9 Asteittainen käyttöönotto EU-12:ssa || || || || || 616,1 Terveystarkastus || || || || || -64,3 Aiemmat uudistukset || || || || || -9,9 05 03 YHTEENSÄ || || || || || KOKONAISMENOT || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4 Huomautukset: (1) Vuoden
2013 määrä sisältää arvion viinitarhojen raivaukseen vuonna 2012 myönnettävistä
määristä. (2) Vuoteen
2014 ulotetut nettoenimmäismäärät sisältävät jäsenvaltioiden vuoden 2013 osalta
tekemiin päätöksiin perustuvan arvion viinialan määrärahojen siirroista
tilatukijärjestelmään. Taulukko 8: YMP:n uudistusehdotusten
vaikutuslaskelma maaseudun kehittämisen osalta miljoonaa euroa (käypinä hintoina) VARAINHOITOVUOSI || || Oikeus-perusta || Maaseudun kehittämis-määrärahat || Muutokset vuoteen 2013 || || || || 2013 || 2013 mukau-tettuna (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014-2020 YHTEEN-SÄ Maaseudun kehittämisohjelmat || || || 14 788,9 || 14 423,4 || || || || || || || || Puuvillatuki - rakenneuudistus || (2) || || || || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0 Suoria tukia koskevan tukikaton asettamisen tulos || || || || || || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7 Maaseudun kehittämisen määrärahat lukuun ottamatta teknistä apua || (3) || || || || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4 Tekninen apu || (3) || || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4 Paikallisista innovatiivisista yhteistyöhankkeista maksettava palkinto || (4) || || N.A. || N.A. || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0 05 04 YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || Uudistusehdotusten nettovaikutus || || || || || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7 KOKONAISMENOT (ennen tukikaton asettamista) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5 KOKONAISMENOT (tukikaton asettamisen jälkeen) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2 Huomautukset: (1) Nykyisen
lainsäädännön mukaisia mukautuksia sovelletaan vain varainhoitovuoden 2013
loppuun asti. (2) Taulukossa
1 (3.1 jakso) esitetyt määrät ovat linjassa komission tiedonannossa ”Eurooppa
2020 ‑strategiaa koskeva talousarvio” (KOM(2011) 500 lopullinen)
esitettyjen määrien kanssa. Vielä on kuitenkin päätettävä, otetaanko
monivuotisessa rahoituskehyksessä huomioon siirto, joka ehdotetaan tehtäväksi
vuodesta 2014 alkaen yhden jäsenvaltion puuvilla-alan kansallisen
rakenneuudistusohjelman määrärahoista maaseudun kehittämiseen ja joka
edellyttää sekä maataloustukirahastoa koskevan enimmäismäärän että toisen
pilarin määrien mukauttamista (4 miljoonaa euroa vuodessa). Edellä olevassa
taulukossa 8 määrät on siirretty riippumatta siitä, otetaanko ne monivuotisessa
rahoituskehyksessä huomioon vaiko ei. (3) Vuonna
2013 tekniseen apuun myönnettävä määrä vahvistettiin maaseudun kehittämisen
alustavien määrärahojen perusteella (ottamatta huomioon ensimmäisestä pilarista
tehtäviä siirtoja). Kaudella 2014–2020
tekniseen apuun myönnettäväksi määräksi vahvistetaan 0,25 prosenttia maaseudun
kehittämisen kokonaismäärärahoista. (4) Katetaan
tekniseen apuun käytettävissä olevasta määrästä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Huom. Lainsäädäntöehdotuksilla ei arvioida
olevan mitään vaikutuksia hallintomäärärahoihin, eli tarkoituksena on, että lainsäädäntökehys
voidaan panna täytäntöön nykyisin henkilöresurssein ja hallintomenoin. || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ PO: AGRI || Henkilöresurssit || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986 Muut hallintomenot || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 PO AGRI YHTEENSÄ || Määrärahat || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi N[16] || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || || || || || || || || Maksut || || || || || || || ||
3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
–
¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. –
x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp-pi || Keski-määr. kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotosten määrä || Kustan-nukset || Tuotos-ten luku-määrä yht. || Kustan-nukset yht. ERITYISTAVOITE 5: Parantaa maatalousalan kilpailukykyä ja lisätä sen arvo-osuutta elintarvikeketjussa || || || || || || || || || || || || || || || || - Hedelmät ja vihannekset: Kaupan pitäminen tuottaja-organisaatioiden välityksellä[17] || Tuotta-jaorga-nisaa-tioiden kautta kaupan pidetyn tuotan-non arvon osuus koko tuotan-non arvosta || || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 5 810,0 - Viini: Kansalliset määrärahat – Rakenneuudistus20 || Hehtaa-rimäärä || || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || || 3 326,0 - Viini: Kansalliset määrärahat – Investoinnit20 || || || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || || 1 252,6 - Viini: Kansalliset määrärahat – Sivutuotteiden tislaus20 || Hehto-litraa || || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || || 686,4 - Viini: Kansalliset määrärahat – Juotavaksi tarkoitettu alkoholi20 || Hehtaa-rimäärä || || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || || 14,2 - Viini: Kansalliset määrärahat – Tiivistetyn rypäleen puristemehun käyttö20 || Hehto-litraa || || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || || 261,8 - Viini: Kansalliset määrärahat – menekine-distäminen20 || || || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 1 875,3 - Muut || || || || 720,2 || || 739,6 || || 768,7 || || 797,7 || || 820,3 || || 808,8 || || 797,1 || || 5 452,3 Välisumma erityistavoite 5 || || 2 621,8 || || 2 641,2 || || 2 670,3 || || 2 699,3 || || 2 721,9 || || 2 710,4 || || 2 698,7 || || 18 763,5 ERITYISTAVOITE 6: Myötävaikuttaa maataloustuloon ja rajoittaa sen vaihtelua || || || || || || || || || || || || || || || || - Suora tulotuki[18] || Hehtaa-rimäärä, jolle tukea on makset-tu (miljoo-nina) || || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0 Välisumma erityistavoite 6 || || 42 876,4 || || 43 080,6 || || 43 297,1 || || 43 488,1 || || 43 454,3 || || 43 454,3 || || 43 454,3 || || 303 105,0 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || || || || || Huom. Tuotokset ovat vielä määrittämättä
erityistavoitteiden 1–4 ja 7–10 osalta (ks. edellä oleva 1.4.2 jakso).
3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto
–
¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –
x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti: miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHT. Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit[19] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986 Muut hallintomenot || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
3.2.3.2.
Henkilöresurssien arvioitu tarve
–
¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –
x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti: Huom. Lainsäädäntöehdotuksilla ei arvioida
olevan mitään vaikutuksia hallintomäärärahoihin, eli tarkoituksena on, että
lainsäädäntökehys voidaan panna täytäntöön nykyisin henkilöresurssein ja
hallintomenoin. Kaudeksi 2014–2020 esitetyt luvut perustuvat vuoden 2011
tilanteeseen. Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[20] || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || XX 01 04 yy || - päätoimi-paikassa || || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || YHTEENSÄ[21] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön
tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa
–
x Ehdotus/aloite on monivuotista rahoituskehystä kaudeksi
2014–2020 koskevien EHDOTUSTEN mukainen. –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista. –
¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja. –
X Maaseudun kehittämistä koskevan ehdotuksen
(maaseuturahasto) rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti
(arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ[22] || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Pääte-tään myö-hemmin || Päätetään myö-hemmin
3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin
–
x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin. –
¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: –
x vaikutukset omiin varoihin –
x vaikutukset sekalaisiin tuloihin miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito-vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[23] Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa: Ks.
3.2.1 jaksossa olevat taulukot 2 ja 3. [1] Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppa 2020 –strategiaa
tukeva talousarvio, KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011. [2] Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhteinen maatalouspolitiikka
vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö – miten hallita tulevat
haasteet?, KOM(2010) 672 lopullinen, 18.11.2010. [3] Ks.
erityisesti 23. kesäkuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma
2011/2015 (INI) sekä 18. maaliskuuta 2011 annetut puheenjohtajan
päätelmät. [4] Nykyisin
voimassa olevaan lainsäädäntökehykseen kuuluvat neuvoston asetus (EY) N:o
73/2009 (suorat tuet), neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007 (markkinavälineet),
neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005 (maaseudun kehittäminen) ja neuvoston
asetus (EY) N:o 1290/2005 (rahoitus). [5] Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa,
Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä
säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja
koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o
1083/2006 kumoamisesta, KOM(2011)615, 6.10.2011. [6] Yleisesitys
vastaanotetuista 517 kannanotosta ks. vaikutusten arvioinnin liite 9. [7] EUVL C […], […], s.
[…]. [8] EUVL C […], […], s.
[…]. [9] EUVL L
299, 16.11.2007, s. 1. [10] ABM: toimintoperusteinen
johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [11] Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa. [12] KOM(2011)
500 lopullinen, 29. kesäkuuta 2011. [13] Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [15] Kautta
2014–2020 koskevat suorat tuet sisältävät jäsenvaltioiden vuoden 2013 osalta
tekemiin päätöksiin perustuvan arvion viinialan määrärahojen siirroista
tilatukijärjestelmään. [16] Vuosi N on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [17] Aiemman
toteutuman ja vuotta 2012 koskevassa talousarvioesityksessä esitettyjen
arvioiden perusteella. Hedelmä- ja vihannesalan tuottajaorganisaatioiden osalta
määrät ovat kyseisen alan uudistuksen mukaisia, ja kuten vuotta 2012 koskevan
talousarvioesityksen toimintokohtaisissa selvityksissä todetaan, tuotokset
saadaan selville vasta vuoden 2011 lopulla. [18] Vuonna
2009 mahdollisesti tukikelpoisten alojen perusteella. [19] Henkilöstötaulukkoon
sisältyvien virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden viroista ja toimista
aiheutuvien 127 000 euron keskimääräisten kustannusten perusteella. [20] Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa
edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat [21] Tämä ei
sisällä budjettikohdan 05.010404 enimmäismäärää. [22] Nämä
vahvistetaan jäsenvaltioiden toimittamissa maaseudun kehittämisohjelmissa. [23] Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.