EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32016L2370
Directive (EU) 2016/2370 of the European Parliament and of the Council of 14 December 2016 amending Directive 2012/34/EU as regards the opening of the market for domestic passenger transport services by rail and the governance of the railway infrastructure (Text with EEA relevance )
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2370, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamisen ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2370, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamisen ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )
EUVL L 352, 23.12.2016, p. 1–17
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 10 kohta 1a | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 10 kohta 2 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Kumoaminen | artikla 10 kohta 3 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Kumoaminen | artikla 10 kohta 4 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 11 kohta 1 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 11 kohta 2 L 1 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 11 kohta 3 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 11 kohta 4 L | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 11 kohta 5 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 11a | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 13a | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 19 alakohta (e) | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 2 kohta 12 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 2 kohta 13 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 2 kohta 3 Teksti | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 2 kohta 3a | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 2 kohta 3b | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 2 kohta 4 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 2 kohta 8a | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 3 alakohta 2 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2a | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2b | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2c | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2d | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2e | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 2f | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 31 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 32 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 33 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 34 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 35 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 3 alakohta 36 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 32 alakohta 4 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 38 alakohta 4 | 01/01/2019 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 53 kohta 3 L | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 54 kohta 1 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 56 kohta 1 alakohta (h) | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 56 kohta 1 alakohta (i) | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 56 kohta 1 alakohta (j) | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 56 kohta 12 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 56 kohta 2 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 56 kohta 9 L 1 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 57 kohta 10 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 57 kohta 3a | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 57 kohta 8 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 6 alakohta 2 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 63 kohta 1 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Korvaus | artikla 7 | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7a | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7b | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7c | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7d | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7e | 24/12/2016 | |
Modifies | 32012L0034 | Lisäys | artikla 7f | 24/12/2016 |
23.12.2016 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 352/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI (EU) 2016/2370,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2016,
direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamisen ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/34/EU (4) perustetaan yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue, jolla on rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden hallintoa, infrastruktuurin rahoitusta ja infrastruktuurimaksuja, rautatieinfrastruktuurin ja -palvelujen käyttöoikeuksien edellytyksiä sekä rautatiemarkkinoiden sääntelyn valvontaa koskevat yhteiset säännöt. Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue olisi toteutettava laajentamalla avoimien käyttöoikeuksien periaate kotimaan rautatiemarkkinoihin ja uudistamalla rataverkon haltijoiden hallinnointi, jotta varmistetaan yhtäläiset oikeudet käyttää infrastruktuuria. |
(2) |
Rautateiden henkilöliikenteen kasvu ei ole pysynyt muiden liikennemuotojen kehityksen tahdissa. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamisen pitäisi edistää rautatieliikenteen jatkokehittämistä varteenotettavaksi vaihtoehdoksi muille liikennemuodoille. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää, että yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen perustamista koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan säädetyssä määräajassa tehokkaasti. |
(3) |
Rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevat unionin markkinat ovat olleet avoinna kilpailulle vuodesta 2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/51/EY (5) mukaisesti, ja kansainvälisiä henkilöliikennepalveluja koskevat unionin markkinat ovat olleet avoinna kilpailulle vuodesta 2010 alkaen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/58/EY (6) mukaisesti. Lisäksi joissakin jäsenvaltioissa myös kotimaan henkilöliikenne on avattu kilpailulle antamalla avoimet käyttöoikeudet, kilpailuttamalla julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tai toteuttamalla molemmat. Tällaisen markkinoiden avaamisen pitäisi vaikuttaa myönteisesti yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toimintaan ja parantaa käyttäjille suunnattuja palveluja. |
(4) |
Direktiivin 2012/34/EU soveltamisalasta myönnettyjen erityisten vapautusten avulla jäsenvaltioiden tulisi voida ottaa huomioon alueensa rautatiejärjestelmien rakenteeseen ja organisaatioon liittyvät erityispiirteet varmistaen samalla yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen eheyden. |
(5) |
Rautatieinfrastruktuurin käyttö tietyssä verkossa sisältää ohjauksen ja hallinnan sekä merkinannon. Niin kauan kuin rata on käytössä, rataverkon haltijan olisi erityisesti varmistettava, että infrastruktuuri soveltuu käyttötarkoitukseensa. |
(6) |
Jotta voidaan selvittää, olisiko yritystä pidettävä vertikaalisesti integroituneena, olisi sovellettava neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 (7) tarkoitettua valvonnan käsitettä. Jos rataverkon haltija ja rautatieyritys ovat toisistaan täysin riippumattomia mutta ovat molemmat valtion suorassa määräysvallassa ilman välitason yhteisöä, ne olisi katsottava erillisiksi. Rautatieyrityksen tai rataverkon haltijaa valvovan ministeriön ei olisi katsottava olevan välitason yhteisö. Sen, että rataverkon haltija ja rautatieyritys ovat toisistaan riippumattomia mutta molemmat jäsenvaltion saman viranomaisen suorassa määräysvallassa, ei olisi katsottava muodostavan tässä direktiivissä tarkoitettua eturistiriitaa. |
(7) |
Tässä direktiivissä otetaan käyttöön uusia vaatimuksia rataverkon haltijan riippumattomuuden varmistamiseksi. Jäsenvaltioilla pitäisi olla vapaus valita eri organisaatiomalleista, jotka vaihtelevat täysimääräisestä rakenteellisesta erottamisesta vertikaaliseen integraatioon, edellyttäen kuitenkin asianmukaisia suojatoimia, joilla varmistetaan rataverkon haltijan puolueettomuus olennaisten toimintojen, liikenteen hallinnan ja kunnossapidon suunnittelun osalta. Jäsenvaltioiden olisi vahvistettujen hinnoittelua ja käyttöoikeuden myöntämistä koskevien puitteiden rajoissa varmistettava, että rataverkon haltijalla on olennaisten toimintojen osalta organisatorinen ja päätöksentekoa koskeva riippumattomuus. |
(8) |
Vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä olisi sovellettava suojatoimia sen varmistamiseksi, että muilla kyseisten yritysten oikeussubjekteilla ei ole ratkaisevaa vaikutusvaltaa olennaisista toiminnoista päättävien henkilöiden nimittämiseen eikä irtisanomiseen. Tältä osin jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että valitusmenettelyt ovat olemassa. |
(9) |
Jäsenvaltioiden olisi perustettava kansalliset puitteet eturistiriitojen arviointia varten. Sääntelyelimen olisi mainituissa puitteissa otettava huomioon henkilön rahoitukselliset, taloudelliset tai ammatilliset edut, jotka voisivat vaikuttaa epäasianmukaisesti rataverkon haltijan puolueettomuuteen. Kun rataverkon haltija ja rautatieyritys ovat toisistaan riippumattomia, sen, että molemmat ovat jäsenvaltion saman viranomaisen suorassa määräysvallassa, ei olisi katsottava muodostavan tässä direktiivissä tarkoitettua eturistiriitaa. |
(10) |
Reittien jakamista koskeva rataverkon haltijoiden päätöksenteko ja infrastruktuurimaksuja koskeva rataverkon haltijoiden päätöksenteko ovat olennaisia toimintoja, joilla on elintärkeä merkitys varmistettaessa rautatieinfrastruktuurin yhtäläiset ja ketään syrjimättömät käyttömahdollisuudet. Olisi otettava käyttöön tiukat suojatoimet, joilla vältetään kaikenlainen sopimaton vaikuttaminen tällaisia toimintoja koskeviin rataverkon haltijan tekemiin päätöksiin. Näitä suojatoimia tulisi mukauttaa rautatieyhteisöjen erilaisten hallintorakenteiden huomioon ottamiseksi. |
(11) |
Olisi myös toteutettava tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että liikenteen hallinnan ja kunnossapidon suunnittelun toimintoja harjoitetaan puolueettomalla tavalla, jotta vältetään kilpailun vääristymät. Näissä puitteissa rataverkon haltijoiden olisi varmistettava, että rautatieyritykset saavat käyttöönsä merkitykselliset tiedot. Jos rataverkon haltijat ovat tässä yhteydessä myöntäneet rautatieyrityksille lisää oikeuksia osallistua liikenteenhallintaprosessiin, ne olisi myönnettävä yhtäläisin edellytyksin kaikille asianomaisille rautatieyrityksille. |
(12) |
Kun riippumaton hinnoitteluelin ja/tai käyttöoikeuksia myöntävä elin suorittavat olennaisia toimintoja, rataverkon haltijan puolueettomuus liikenteen hallinnan ja kunnossapidon osalta olisi varmistettava, eikä näitä toimintoja tarvitse siirtää riippumattomalle elimelle. |
(13) |
Sääntelyelimillä olisi oltava valtuudet seurata liikenteen hallintaa, uusimistöiden suunnittelua sekä suunniteltuja ja suunnittelemattomia kunnossapitotöitä sen varmistamiseksi, etteivät ne johda syrjintään. |
(14) |
Jäsenvaltioiden olisi pääsääntöisesti varmistettava, että rataverkon haltija on vastuussa tietyn verkon käytöstä, kunnossapidosta ja uudistamisesta ja että sille on annettu tehtäväksi rautatieinfrastruktuurin kehittäminen kyseisessä verkossa. Jos nämä toiminnot on ulkoistettu eri yhteisöille, rataverkon haltijan olisi kuitenkin säilytettävä niiden harjoittamista koskeva valvontavalta ja kannettava niistä lopullinen vastuu. |
(15) |
Vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluvat rataverkon haltijat voivat tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin ulkoistaa kyseisen yrityksen muita kuin olennaisia toimintoja edellyttäen, että tästä ei synny minkäänlaista eturistiriitaa ja että kaupallisesti arkaluontoisten tietojen luottamuksellisuus taataan. Olennaisia toimintoja ei tulisi ulkoistaa vertikaalisesti integroituneen yrityksen millekään muulle yhteisölle, ellei se hoida yksinomaan olennaisia toimintoja. |
(16) |
Rataverkon hallinnon toimintoja voidaan tarvittaessa erityisesti tehokkuussyistä, muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tapauksissa, jakaa eri rataverkon haltijoiden kesken. Kunkin rataverkon haltijan olisi kannettava täysi vastuu harjoittamistaan toiminnoista. |
(17) |
Olisi estettävä varainsiirrot rataverkon haltijan ja rautatieyritysten välillä sekä vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä rataverkon haltijan ja integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä, jos ne voivat johtaa kilpailun vääristymiseen markkinoilla, erityisesti ristiintukemisen tuloksena. |
(18) |
Rataverkon haltijat voivat käyttää rataverkon hallinnasta, johon liittyy julkisten varojen käyttöä, saatavia tuloja oman yritystoimintansa rahoittamiseen tai osingon maksamiseen investoijilleen tuottona näiden tekemistä investoinneista rautatieinfrastruktuuriin. Tällaisia investoijia voivat olla valtio ja yksityiset osakkeenomistajat mutta eivät vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluvat yritykset eivätkä yritykset, joiden määräysvallassa ovat sekä rautatieyritys että kyseinen rataverkon haltija. Kertyneitä osinkoja toimista, joihin ei liity julkisten varojen tai rautateiden infrastruktuurin käyttömaksuista saatujen tulojen käyttöä, voivat käyttää myös vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluvat yritykset ja yritykset, joiden määräysvallassa ovat sekä rautatieyritys että kyseinen rataverkon haltija. |
(19) |
Hinnoitteluperiaatteiden ei pitäisi estää sitä mahdollisuutta, että infrastruktuurimaksuista muodostuvat tulot käsitellään valtion kirjanpidossa. |
(20) |
Jos vertikaalisesti integroituneessa yrityksessä rataverkon haltijalla ei ole erillistä oikeushenkilöllisyyttä ja olennaiset toiminnat on ulkoistettu antamalla ne riippumattoman hinnoitteluelimen ja/tai käyttöoikeuksia myöntävän elimen hoidettavaksi, asiaankuuluvia rahoituksen läpinäkyvyyttä ja rataverkon haltijan riippumattomuutta koskevia säännöksiä olisi sovellettava soveltuvin osin yrityksen tiettyjen yksiköiden tasolla. |
(21) |
Jotta saadaan aikaan tehokas verkon hallinta ja infrastruktuurin käyttö, olisi varmistettava rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten välinen parempi yhteensovittaminen asianmukaisten yhteensovittamismekanismien avulla. |
(22) |
Jotta helpotetaan tehokkaan ja toimivan rautatieliikenteen tarjontaa unionissa, olisi perustettava rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto nykyisten foorumien pohjalle. Tähän verkostoon osallistumista varten jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti päättää, mikä elin tai mitkä elimet olisi katsottava niiden pääasiallisiksi rataverkon haltijoiksi. |
(23) |
Kun otetaan huomioon, että verkot ovat kooltaan ja tiheydeltään hyvin erilaisia ja että kansallisten, paikallisten ja alueellisten viranomaisten hallintorakenteet samoin kuin niiden kokemukset markkinoiden avaamisesta ovat vaihtelevia, jäsenvaltioiden olisi voitava riittävän joustavasti järjestää rautatieverkkonsa siten, että voidaan tarjota käyttöoikeuksien avoimuuteen perustuvia palveluja ja julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten alaisia palveluja ja että varmistetaan kaikkien matkustajien helposti saatavilla olevat laadukkaat palvelut. |
(24) |
Sillä, että unionin rautatieyrityksille myönnetään rautatieinfrastruktuurin käyttöoikeudet kotimaan henkilöliikenteen harjoittamista varten kaikissa jäsenvaltioissa, voi olla vaikutusta julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten perusteella harjoitettavan henkilöliikenteen organisointiin ja rahoitukseen. Jäsenvaltioilla olisi asiaankuuluvan sääntelyelimen päätökseen perustuen oltava mahdollisuus rajoittaa tällaisia käyttöoikeuksia, jos ne vaarantavat kyseisten, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellisen tasapainon. |
(25) |
Rautatieyritysten oikeus saada infrastruktuurin käyttöoikeus ei vaikuta toimivaltaisen viranomaisen mahdollisuuteen myöntää yksinoikeuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 (8) 3 artiklan mukaisesti tai tehdä julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus ilman tarjouskilpailua kyseisen asetuksen 5 artiklassa vahvistetuin edellytyksin. Tällaisen julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen olemassaolo ei saisi antaa jäsenvaltiolle oikeutta rajoittaa muiden rautatieyritysten oikeutta käyttää kyseistä rautatieinfrastruktuuria henkilöliikennepalvelujen tarjoamista varten, elleivät tällaiset palvelut vaarantaisi julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellista tasapainoa. |
(26) |
Sääntelyelinten olisi asianomaisten osapuolten pyynnöstä puolueettoman taloudellisen analyysin pohjalta arvioitava, vaarantuisiko olemassa olevien julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten taloudellinen tasapaino. |
(27) |
Arviointiprosessissa olisi otettava huomioon tarve tarjota kaikille markkinatoimijoille riittävä oikeusvarmuus, jonka turvin ne voivat kehittää toimintojaan. Menettelyn olisi oltava mahdollisimman yksinkertainen, tehokas ja avoin sekä johdonmukainen suhteessa ratakapasiteetin käyttöoikeuksien myöntämisprosessiin. |
(28) |
Edellyttäen, että varmistetaan ketään syrjimättömät käyttömahdollisuudet, jäsenvaltiot voivat asettaa infrastruktuurin käyttöoikeudelle tiettyjä edellytyksiä, jotta voidaan mahdollistaa rautateiden kotimaan henkilöliikennettä koskevan integroidun aikataulujärjestelmän täytäntöönpano. |
(29) |
Rautatieinfrastruktuurin kehittäminen ja rautateiden henkilöliikenteen laadun parantaminen ovat keskeisiä painopisteitä liikenne- ja liikkuvuusjärjestelmän kestävyyden edistämiseksi Euroopassa. Erityisesti suurnopeusrautatieverkon kehittämisellä voidaan luoda parempia ja nopeampia yhteyksiä Euroopan talous- ja kulttuurielämän keskusten välille. Suurnopeusjunapalvelut yhdistävät ihmiset ja markkinat nopeasti, luotettavasti, ympäristöystävällisesti ja kustannustehokkaasti sekä lisäävät matkustajien siirtymistä rautatieliikenteeseen. Siksi on erityisen tärkeää kannustaa sekä julkisia että yksityisiä investointeja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin, luoda suotuisat edellytykset investointien tuotolle ja hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti investoinneista koituvat taloudelliset ja sosiaaliset hyödyt. Jäsenvaltioilla olisi jatkossakin oltava mahdollisuus valita erilaisia keinoja suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuriin kohdistuvien investointien ja suurnopeusratojen käytön edistämiseksi. |
(30) |
Jotta kehitetään suurnopeusjunia käyttävän henkilöliikenteen markkinoita, edistetään käytettävissä olevan infrastruktuurin tehokkainta mahdollista käyttöä ja lisätään suurnopeusjunia käyttävän henkilöliikenteen kilpailukykyä matkustajia hyödyttävällä tavalla, suurnopeusjunia käyttävässä henkilöliikenteessä avoimia käyttöoikeuksia tulisi rajoittaa vain erityisolosuhteissa ja sääntelyelimen puolueettoman taloudellisen analyysin pohjalta. |
(31) |
Jotta matkustajat saisivat käyttöönsä matkojen suunnittelemisessa ja lippujen varaamisessa unionissa tarvittavat tiedot, olisi edistettävä markkinoiden kehittämiä yhteistä tietojärjestelmää ja suorien lippujen järjestelmää. Koska on tärkeää edistää saumattomia julkisia liikennejärjestelmiä, rautatieyrityksiä olisi rohkaistava työskentelemään tällaisten järjestelmien kehittämiseksi multimodaalisen, rajat ylittävän ja ovelta ovelle -liikkuvuuden tarjoavien vaihtoehtojen mahdollistamiseksi. |
(32) |
Suorien lippujen järjestelmien olisi oltava yhteensopivia ja syrjimättömiä. Rautatieyritysten olisi myötävaikutettava tällaisten järjestelmien kehittämiseen asettamalla kaikki matkansuunnitteluun ja lippuvarauksiin tarvittavat tiedot saataville syrjimättömällä tavalla ja yhteensopivassa muodossa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kyseiset järjestelmät eivät aiheuta syrjintää rautatieyritysten välille ja että niissä otetaan huomioon tarve varmistaa kaupallisten tietojen luottamuksellisuus, henkilötietojen suoja ja kilpailusääntöjen noudattaminen. Komission olisi seurattava näiden järjestelmien kehittämistä ja raportoitava siitä sekä esitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. |
(33) |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että rautatiepalvelujen tarjonnassa otetaan huomioon riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen liittyvät vaatimukset kuitenkin varmistaen sujuva eteneminen yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamisessa. Tässä yhteydessä olisi noudatettava kansallisen lainsäädännön mukaisia, sitoviin työehtosopimuksiin tai työmarkkinaosapuolten välillä tehtyihin sopimuksiin ja asiaankuuluviin sosiaalinormeihin perustuvia velvoitteita. Kyseiset velvoitteet eivät saisi vaikuttaa unionin lainsäädäntöön sosiaali- ja työlainsäädännön alalla. Komission olisi aktiivisesti tuettava rautateiden alakohtaisen työmarkkinavuoropuhelun puitteissa tapahtuvaa työskentelyä. |
(34) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/59/EY (9) käynnissä olevan uudelleentarkastelun yhteydessä komission olisi arvioitava uusien, junahenkilökunnan hyväksymistä koskevien säädösten tarvetta. |
(35) |
Jäsenvaltioilla olisi oltava vapaus päättää asianmukaisista rahoitusstrategioista eurooppalaisen junakulunvalvontajärjestelmän (European Train Control System, ETCS) käyttöönoton vauhdittamiseksi ja erityisesti siitä, sovelletaanko radan käyttömaksujen eriyttämistä. |
(36) |
Rataverkon haltijoiden olisi tehtävä yhteistyötä sellaisten vaaratilanteiden tai onnettomuuksien osalta, jotka vaikuttavat rajat ylittävään liikenteeseen, jotta voitaisiin vaihtaa asiaa koskevia tietoja ja mahdollistaa tavanomaisen liikenteen nopea palauttaminen. |
(37) |
Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tavoitteiden saavuttamiseksi sääntelyelinten olisi tehtävä yhteistyötä, jotta varmistetaan rautatieinfrastruktuurin ketään syrjimättömät käyttömahdollisuudet. |
(38) |
Erityisesti on olennaisen tärkeää, että sääntelyelimet tekevät yhteistyötä silloin, kun kansainvälistä rautatieliikennettä tai kahdessa maassa sijaitsevaa rataverkkoa koskevat asiat edellyttävät kahden tai useamman sääntelyelimen päätöstä, jotta päätöksentekomenettelyt voidaan koordinoida, vältetään oikeudellinen epävarmuus ja varmistetaan kansainvälisen rautatieliikenteen tehokkuus. |
(39) |
Kun kansalliset rautatiemarkkinat avataan kilpailulle myöntämällä pääsy verkkoihin kaikille rautatieyrityksille, jäsenvaltioilla tulisi olla riittävä siirtymäkausi kansallisen lainsäädäntönsä ja hallintorakenteidensa mukauttamiseen. Näin ollen jäsenvaltioiden tulisi voida pitää voimassa siirtymäkauden loppuun asti nykyiset kansalliset markkinoille pääsyä koskevat sääntönsä. |
(40) |
Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (10) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, josta käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Muutetaan direktiivi 2012/34/EU seuraavasti:
1) |
Muutetaan 2 artikla seuraavasti:
|
2) |
Muutetaan 3 artikla seuraavasti:
|
3) |
Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tämän artiklan soveltamiseksi 7 a artiklan 3 kohtaa soveltavien jäsenvaltioiden on vaadittava, että yritys organisoidaan erillisiksi yksiköiksi, joilla ei ole erillistä oikeushenkilöllisyyttä yrityksen sisällä.” |
4) |
Korvataan 7 artikla seuraavasti: ”7 artikla Rataverkon haltijan riippumattomuus 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija on vastuussa tietyn verkon käytöstä, kunnossapidosta ja uudistamisesta ja että sille on annettu tehtäväksi rautatieinfrastruktuurin kehittäminen kyseisessä verkossa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei yhdelläkään vertikaalisesti integroituneen yrityksen muista oikeussubjekteista ole ratkaisevaa vaikutusvaltaa päätöksiin, joita rataverkon haltija tekee olennaisista toiminnoista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijan valvontaelimen ja johtoryhmän jäsenet sekä suoraan heidän alaisinaan olevat johtajat toimivat syrjimättömästi ja että minkäänlaiset eturistiriidat eivät vaikuta heidän puolueettomuuteensa. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija organisoidaan yhteisöksi, joka on oikeudellisesti erillinen kaikista rautatieyrityksistä, ja vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä erillinen kaikista muista yrityksen oikeussubjekteista. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että samoja henkilöitä ei voida nimittää tai palkata siten, että he toimisivat samanaikaisesti
4. Vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä rataverkon haltijan johtoryhmän jäsenet ja olennaisista toiminnoista päättävät henkilöt eivät saa ottaa vastaan vertikaalisesti integroituneen yrityksen muilta oikeussubjekteilta tulosperusteisia palkkioita eivätkä lisäetuja, jotka pääasiallisesti liittyvät tiettyjen rautatieyritysten taloudelliseen tulokseen. Heille saa kuitenkin tarjota rautatiejärjestelmän yleiseen suorituskykyyn liittyviä kannustimia. 5. Jos vertikaalisesti integroituneen yrityksen eri yhteisöillä on yhteinen tietojärjestelmä, pääsy olennaisiin toimintoihin liittyviin arkaluonteisiin tietoihin on rajattava rataverkon haltijan valtuutettuun henkilöstöön. Arkaluonteista tietoa ei välitetä vertikaalisesti integroituneen yrityksen muille yhteisöille. 6. Tämän artiklan 1 kohdan säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden päätöksenteko-oikeuksiin, jotka koskevat rautatieinfrastruktuurin kehittämistä ja rahoitusta, eivätkä jäsenvaltioiden toimivaltaan, joka koskee infrastruktuurin rahoitusta ja infrastruktuurimaksuja sekä kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämistä, jotka on määritelty 4 artiklan 2 kohdassa sekä 8, 29 ja 39 artiklassa.” |
5) |
Lisätään artiklat seuraavasti: ”7 a artikla Olennaisten toimintojen riippumattomuus 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijalla on olennaisten toimintojen osalta organisatorinen ja päätöksentekoa koskeva riippumattomuus 4 artiklan 2 kohdassa sekä 29 ja 39 artiklassa määritellyissä puitteissa. 2. Jäsenvaltioiden on 1 kohdan soveltamisen osalta varmistettava erityisesti seuraavaa:
3. Jäsenvaltiot voivat päättää, että infrastruktuurin hinnoittelun ja reittien jakamisen suorittavat hinnoitteluelin ja/tai käyttöoikeuksia myöntävä elin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan, organisaatioltaan ja päätöksenteoltaan rautatieyrityksistä riippumattomia. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta 7 artiklan 2 kohdan sekä 7 artiklan 3 kohdan c ja d alakohdan säännöksiä. Rautatiepalvelujen tarjonnan ja infrastruktuurin hallinnoinnista vastaavien yksiköiden päälliköihin sovelletaan soveltuvin osin 7 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ja 7 artiklan 4 kohtaa. 4. Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat rataverkon haltijan olennaisia toimintoja, sovelletaan riippumattomaan hinnoitteluelimeen ja/tai käyttöoikeuksia myöntävään elimeen. 7 b artikla Rataverkon haltijan puolueettomuus liikenteen hallinnan ja kunnossapidon suunnittelun osalta 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liikenteen hallinnan ja kunnossapidon suunnittelun toiminnot toteutetaan läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla ja että minkäänlaiset eturistiriidat eivät vaikuta näistä toiminnoista päättäviin henkilöihin. 2. Jäsenvaltioiden on liikenteen hallinnan osalta varmistettava, että rautatieyrityksillä on niitä koskevissa häiriötapauksissa täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti käytössään tarvittavat tiedot. Jos rataverkon haltija myöntää lisää oikeuksia osallistua liikenteenhallintaprosessiin, sen on toimittava asianomaisten rautatieyritysten kannalta läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. 3. Rataverkon haltijan on rautatieinfrastruktuurin merkittävien kunnossapito- ja/tai uusimistöiden pitkän aikavälin suunnittelun osalta kuultava hakijoita ja mahdollisimman pitkälle otettava huomioon ilmaistut huolenaiheet. Rataverkon haltijan on toteutettava kunnossapitotöiden aikataulusuunnittelu syrjimättömällä tavalla. 7 c artikla Rataverkon haltijan toimintojen ulkoistaminen ja jakaminen 1. Edellyttäen, että minkäänlaista eturistiriitaa ei aiheudu ja että kaupallisesti arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus taataan, rataverkon haltija voi
Rataverkon haltija säilyttää 3 artiklan 2 kohdassa kuvattujen toimintojen harjoittamista koskevan valvontavallan ja kantaa siitä lopullisen vastuun. Olennaisia toimintoja suorittavien yhteisöjen on noudatettava 7, 7 a, 7 b ja 7 d artiklaa. 2. Edellä olevasta 7 artiklan 1 kohdasta poiketen rataverkon hallinnointitehtäviä voivat suorittaa eri rataverkon haltijat, myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien osapuolet, edellyttäen, että ne kaikki täyttävät 7 artiklan 2–6 kohdan sekä 7 a, 7 b ja 7 d artiklan mukaiset vaatimukset ja kantavat täyden vastuun kyseisten tehtävien harjoittamisesta. 3. Kun olennaisia toimintoja ei ole annettu sähköntoimittajan hoidettavaksi, siihen ei sovelleta rataverkon haltijoita koskevia sääntöjä edellyttäen, että varmistetaan asiaankuuluvien rataverkon kehittämistä koskevien säännösten, etenkin 8 artiklan, noudattaminen. 4. Rataverkon haltija voi sääntelyelimen tai jäsenvaltioiden määrittämän muun riippumattoman toimivaltaisen elimen valvonnassa tehdä syrjimättömästi yhden tai useamman rautatieyrityksen kanssa yhteistyösopimuksia, joiden tarkoituksena on tuoda asiakkaille hyötyä, kuten alentaa kustannuksia tai tehostaa sopimukseen kuuluvan verkon osan toimintaa. Kyseinen elin seuraa tällaisten sopimusten täytäntöönpanoa ja voi perustelluissa tapauksissa esittää, että ne tulisi päättää. 7 d artikla Rahoituksen läpinäkyvyys 1. Samalla kun noudatetaan kussakin jäsenvaltiossa sovellettavia kansallisia menettelyjä, rataverkon haltija saa käyttää rataverkon hallinnasta saatavia tuloja, julkiset varat mukaan luettuina, ainoastaan oman yritystoimintansa rahoittamiseen, lainanlyhennykset mukaan lukien. Rataverkon haltija voi myös käyttää kyseisiä tuloja osingon maksamiseen yrityksen omistajille, jotka voivat olla yksityisiä osakkeenomistajia, lukuun ottamatta vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluvia yrityksiä, joiden määräysvallassa sekä rautatieyritys että kyseinen rataverkon haltija ovat. 2. Rataverkon haltijat eivät saa myöntää rautatieyrityksille lainoja suoraan eivätkä välillisesti. 3. Rautatieyritykset eivät saa myöntää lainoja rataverkon haltijoille suoraan eivätkä välillisesti. 4. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen oikeussubjektien väliset lainat on myönnettävä, nostettava ja lyhennettävä ainoastaan markkinahintaan ja ehdoilla, jotka vastaavat kyseisen oikeussubjektin yksilöllistä riskiprofiilia. 5. Vertikaalisesti integroituneen yrityksen oikeussubjektien väliset lainat, jotka on myönnetty ennen 24 päivää joulukuuta 2016, ovat voimassa erääntymiseensä saakka, mikäli niistä on sovittu markkinahintaan, ne on tosiasiassa nostettu ja niitä lyhennetään. 6. Kaikkien vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien rataverkon haltijalle tarjoamien palvelujen on perustuttava sopimuksiin, ja niistä on maksettava joko markkinahinnat tai tuotantokustannuksia vastaavat hinnat sekä kohtuullinen voittomarginaali. 7. Rataverkon haltijalle kohdennetut lainat on selkeästi erotettava vertikaalisesti integroituneen yrityksen muille oikeussubjekteille kohdennetuista lainoista. Tällaisten lainojen takaisinmaksut on hoidettava erillisinä. Tämä ei estä sitä, että lainojen lopullinen takaisinmaksu hoidetaan sellaisen yrityksen kautta, jolla on määräysvaltaa sekä rautatieyritykseen että rataverkon haltijaan, tai muun yritykseen kuuluvan oikeussubjektin välityksellä. 8. Rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien tilit on pidettävä tavalla, jolla varmistetaan tämän artiklan noudattaminen sekä mahdollistetaan kirjanpidon erillisyys ja varainhoitoprosessien läpinäkyvyys yrityksessä. 9. Vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä rataverkon haltijan on pidettävä yksityiskohtaisesti kirjaa kaikista kaupallisista ja talouteen liittyvistä suhteistaan kyseisen yrityksen muiden oikeussubjektien kanssa. 10. Kun riippumaton hinnoitteluelin ja/tai käyttöoikeuksia myöntävä elin suorittavat olennaisia toimintoja 7 a artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jäsenvaltiot eivät sovella 7 artiklan 2 kohtaa, tämän artiklan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. Tämän artiklan viittauksia rataverkon haltijaan, rautatieyritykseen ja muihin vertikaalisesti integroituneen yrityksen oikeussubjekteihin on pidettävä viittauksina kyseisen yrityksen vastaaviin osiin. Tämän artiklan vaatimusten noudattaminen osoitetaan yrityksen eri osien erillisessä kirjanpidossa. 7 e artikla Yhteensovittamismekanismit Jäsenvaltioiden on varmistettava, että otetaan käyttöön asianmukaiset yhteensovittamismekanismit yhteensovittamisen varmistamiseksi niiden pääasiallisten rataverkon haltijoiden ja kaikkien asianosaisten rautatieyritysten sekä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen hakijoiden välillä. Tarvittaessa tähän pyydetään osallistujiksi rautateiden tavara- ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajia sekä kansallisia, paikallisia tai alueellisia viranomaisia. Asianomainen sääntelyelin voi osallistua tarkkailijan ominaisuudessa. Yhteensovittaminen koskee muun muassa seuraavia:
Rataverkon haltija laatii ja julkaisee yhteensovittamista koskevat suuntaviivat intressitahoja kuullen. Yhteensovittamista on tehtävä vähintään vuosittain, ja rataverkon haltijan on julkaistava verkkosivustollaan katsaus tämän artiklan mukaisesti toteutetuista toimista. Tämän artiklan mukainen yhteensovittaminen ei vaikuta hakijoiden oikeuteen hakea muutosta sääntelyelimeltä eikä 56 artiklassa säädettyyn sääntelyelimen toimivaltaan. 7 f artikla Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto 1. Jotta helpotetaan tehokkaan ja toimivan rautatieliikenteen tarjontaa unionissa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden pääasialliset rataverkon haltijat osallistuvat ja toimivat yhdessä verkostossa, joka kokoontuu säännöllisin väliajoin
Edellä olevan d alakohdan osalta verkoston on määriteltävä yhteisiä periaatteita ja käytäntöjä suorituskyvyn johdonmukaista seurantaa ja vertailua varten. Tämän kohdan mukainen yhteensovittaminen ei vaikuta hakijoiden oikeuteen hakea muutosta sääntelyelimeltä eikä 56 artiklassa säädettyyn sääntelyelimen toimivaltaan. 2. Komissio on verkoston jäsen. Se tukee verkoston työtä ja helpottaa yhteensovittamista.” |
6) |
Muutetaan 10 artikla seuraavasti:
|
7) |
Muutetaan 11 artikla seuraavasti:
|
8) |
Lisätään artiklat seuraavasti: ”11 a artikla Suurnopeusjunia käyttävä henkilöliikenne 1. Jotta kehitetään suurnopeusjunia käyttävän henkilöliikenteen markkinoita, edistetään käytettävissä olevan rataverkon tehokkainta mahdollista käyttöä ja kannustetaan suurnopeusjunia käyttävän henkilöliikenteen kilpailukykyä matkustajia hyödyttävällä tavalla, suurnopeusjunia käyttävän henkilöliikenteen osalta 10 artiklassa säädetyn käyttöoikeuden käytössä voidaan edellyttää pelkästään sääntelyelimen tämän artiklan mukaisesti asettamien vaatimusten noudattamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 5 kohdan soveltamista. 2. Kun sääntelyelin 11 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun analyysin pohjalta katsoo, että aiottu suurnopeusjunia käyttävä henkilöliikenne tietyn lähtöpaikan ja määränpään välillä vaarantaa saman tai vaihtoehtoisen reitin kattaman julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellisen tasapainon, sääntelyelimen on osoitettava mahdolliset muutokset, joilla varmistetaan, että 10 artiklan 2 kohdassa säädetyn käyttöoikeuden myöntämistä koskevat edellytykset täyttyvät. Muutoksiin voi sisältyä aiotun liikenteen muuttaminen.” ”13 a artikla Yhteiset tietojärjestelmät ja suorien lippujen järjestelmät 1. Jäsenvaltiot voivat vaatia kotimaan henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä osallistumaan yhteiseen tietojärjestelmään ja integroituun matkalippujärjestelmään matkalippujen, suorien lippujen ja varausten tarjontaa varten tai valtuuttaa toimivaltaiset viranomaiset perustamaan tällaisen järjestelmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 (*2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (*3) soveltamista. Jos tällainen järjestelmä perustetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei se aiheuta markkinoiden vääristymistä eikä syrjintää rautatieyritysten välille ja että sitä hallinnoi julkinen tai yksityinen oikeussubjekti tai kaikkien henkilöliikennettä harjoittavien rautatieyritysten liitto. 2. Komissio seuraa rautatieliikennemarkkinoiden kehitystä yhteisen tietojärjestelmän ja suorien lippujen järjestelmän käyttöönottoa ja käyttöä koskevilta osin sekä arvioi unionin tason toimien tarvetta markkinoita koskevat aloitteet huomioon ottaen. Se tarkastelee erityisesti rautatieliikenteen matkustajien syrjimätöntä pääsyä tietoihin, joita tarvitaan matkojen suunnittelemisessa ja lippujen varaamisessa. Se esittelee Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 kertomuksen yhteisen tietojärjestelmän ja suorien lippujen järjestelmän saatavuudesta ja tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia. 3. Jäsenvaltioiden on vaadittava henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä laatimaan varautumissuunnitelmat tarjotakseen matkustajille asetuksen (EY) N:o 1371/2007 18 artiklassa tarkoitetun kaltaista apua tapauksissa, joissa liikennepalveluissa ilmenee vakava häiriö, ja varmistamaan, että nämä suunnitelmat koordinoidaan asianmukaisesti. (*2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1371/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14)." (*3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).”" |
9) |
Lisätään 19 artiklaan alakohta seuraavasti:
|
10) |
Korvataan 32 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”4. Komission asetuksessa (EU) 2016/919 (*4) määriteltyjen rautatieliikennekäytävien käytöstä perittävät infrastruktuurimaksut voidaan eriyttää niin, että annetaan kannustimia varustaa junat ETCS-järjestelmällä, joka vastaa komission päätöksellä 2008/386/EY (*5) hyväksyttyä versiota ja sitä seuraavia versioita. Eriyttäminen ei saa johtaa rataverkon haltijan saamien kokonaistulojen kasvuun. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta eriytettyjä infrastruktuurimaksuja asetuksessa (EU) 2016/919 määriteltyihin ratoihin, joilla saavat liikennöidä ainoastaan ETCS-järjestelmällä varustetut junat. Jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa tätä eriyttämistä myös ratoihin, joita ei määritellä asetuksessa (EU) 2016/919. (*4) Komission asetus (EU) 2016/919, annettu 27 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 158, 15.6.2016, s. 1)." (*5) Komission päätös 2008/386/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä tehdyn päätöksen 2006/679/EY liitteen A ja Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä tehdyn päätöksen 2006/860/EY liitteen A muuttamisesta (EUVL L 136, 24.5.2008, s. 11).”" |
11) |
Korvataan 38 artiklan 4 kohta seuraavasti: ”4. Jos hakija aikoo pyytää ratakapasiteettia henkilöliikenteen harjoittamista varten jäsenvaltiossa, jossa rautatieinfrastruktuurin käyttöoikeus on rajoitettu 11 artiklan mukaisesti, sen on ilmoitettava asianomaisille rataverkon haltijoille ja sääntelyelimille pyyntöön liittyvän aiotun liikenteen aikataulut viimeistään 18 kuukautta ennen niiden voimaantuloa. Jotta asianomaiset sääntelyelimet voisivat arvioida mahdolliset taloudelliset vaikutukset olemassa oleviin julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, niiden on varmistettava, että kaikki toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat myöntäneet luvan henkilöliikenteen harjoittamiseen kyseisellä julkisia palveluhankintoja koskevassa sopimuksessa määritellyllä reitillä, kaikki muut asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset, joilla on oikeus rajoittaa käyttöoikeuksia 11 artiklan mukaisesti, ja kaikki rautatieyritykset, jotka panevat täytäntöön julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta kyseisen henkilöliikenteen reitillä, saavat tästä tiedon viipymättä ja viimeistään 10 päivän kuluttua.” |
12) |
Lisätään 53 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Sääntelyelin voi vaatia rataverkon haltijaa asettamaan nämä tiedot sen saataville, mikäli se katsoo sen tarpeelliseksi.” |
13) |
Korvataan 54 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jos junaliikenteessä esiintyy teknisistä ongelmista tai onnettomuudesta johtuvia häiriöitä, rataverkon haltijan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen palauttamiseksi ennalleen. Tätä varten sen on laadittava varautumissuunnitelma, jossa luetellaan elimet, joille on ilmoitettava vakavista vaaratilanteista tai vakavista häiriöistä junaliikenteessä. Jos häiriöt voivat vaikuttaa rajat ylittävään liikenteeseen, rataverkon haltijan on vaihdettava kaikki asiaankuuluvat tiedot niiden muiden rataverkon haltijoiden kanssa, joiden verkkoon ja liikenteeseen kyseiset häiriöt voivat vaikuttaa. Asianomaisten rataverkon haltijoiden on tehtävä yhteistyötä rajat ylittävän liikenteen palauttamiseksi ennalleen.” |
14) |
Muutetaan 56 artikla seuraavasti:
|
15) |
Muutetaan 57 artikla seuraavasti:
|
16) |
Korvataan 63 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Komissio arvioi tämän direktiivin vaikutuksia rautatiealaan ja antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen sen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on erityisesti arvioitava suurnopeusjunapalvelujen kehitystä sekä syrjivien käytänteiden olemassaoloa suurnopeusraiteiden käyttöoikeuden osalta. Komissio harkitsee, onko tarpeen esittää lainsäädäntöehdotuksia. Komissio arvioi samaan päivään mennessä, ilmeneekö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluvien rataverkon haltijoiden suhteen edelleen syrjiviä käytäntöjä tai muun tyyppistä kilpailun vääristymistä. Komissio esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia.” |
2 artikla
1. Sen estämättä, mitä 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 25 päivänä joulukuuta 2018. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
3 artikla
1. Tämä direktiivi tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Edellä olevia 1 artiklan 6–8 ja 11 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019 ajoissa 14 päivänä joulukuuta 2020 käynnistyvää aikataulukautta varten.
4 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 14 päivänä joulukuuta 2016.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
M. SCHULZ
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
I. KORČOK
(1) EUVL C 327, 12.11.2013, s. 122.
(2) EUVL C 356, 5.12.2013, s. 92.
(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 26. helmikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 17. lokakuuta 2016 (EUVL C 431, 22.11.2016, s. 1). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14 päivänä joulukuuta (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/51/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 164).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44).
(7) Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (’EY:n sulautuma-asetus’) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).
(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/59/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, vetureita ja junia rautateillä yhteisössä ajavien veturinkuljettajien hyväksymisestä (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 51).
(10) EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.