![]() |
Euroopa Liidu |
ET L-seeria |
2024/1610 |
6.6.2024 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2024/1610,
14. mai 2024,
millega muudetakse määrust (EL) 2019/1242 seoses uute raskeveokite CO2-heite normide karmistamisega ja aruandluskohustuste lõimimisega, muudetakse määrust (EL) 2018/858 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/956
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning 12. detsembril 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe (3) eesmärkide saavutamine on kesksel kohal komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga tugevat mõju liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule ning Venemaa Ukraina-vastast agressioonisõda, on Euroopa rohelise kokkuleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. |
(2) |
Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samal ajal mõjutab see üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud rühmadele, nagu väikese sissetulekuga leibkonnad ja isikud ning eakamad, puuetega ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
(3) |
Pärast õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ kõigi oluliste osade vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt komisjoni 2021. aasta juuli ettepaneku alusel esitas liit 2023. aasta oktoobris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile liidu ja selle liikmesriikide ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panuse, millega ta kinnitas, et liit vähendab oma kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
(4) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (4) vastuvõtmisega sätestas liit seadusandlikus aktis eesmärgi saavutada liidus hiljemalt 2050. aastaks kogu majanduses kliimaneutraalsus ning eesmärgi saavutada seejärel negatiivsed heitkogused. Kõnealuse määrusega kehtestatakse ka liidu jaoks siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Samuti luuakse sellega liidu kliimaalaste vahe-eesmärkide kehtestamise ja ajavahemikuks 2030–2050 liidu kavandatava indikatiivse kasvuhoonegaaside eelarve avaldamise raamistik. |
(5) |
Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama. Komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ on esitatud Euroopa transpordi kestliku ja aruka tuleviku tegevuskava koos tegevuskavaga, mille eesmärk on vähendada transpordisektori heidet 2050. aastaks 90 %. Raskeveokid tekitavad praegu üle veerandi liidu maanteetranspordi kasvuhoonegaaside heitest ja üle 6 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest. |
(6) |
Komisjoni 2021. aastal esitatud õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ siht on viia ellu kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. See hõlmab mitmesuguseid poliitikavaldkondi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (5) läbivaatamine on kõnealuse seadusandliku paketi lahutamatu osa. |
(7) |
Komisjon esitas oma 18. mai 2022. aasta teatises „REPowerEU“ kava, mille eesmärk on muuta liit aegsasti enne käesoleva kümnendi lõppu sõltumatuks Venemaa fossiilkütustest. Teatises rõhutab komisjon muu hulgas seda, kui oluline on veelgi suurendada tõhusust ja vähendada fossiilkütuste kasutamist transpordisektoris, kus on fossiilkütuste asendamiseks võimalik kombineerida elektrifitseerimist ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist. |
(8) |
Selleks et aidata vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja järgida seejuures energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, on vaja karmistada määruses (EL) 2019/1242 raskeveokitele sätestatud CO2-heite vähendamise nõudeid. Samuti tuleb ette näha selge kava raskeveokisektori heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et aidata saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk. |
(9) |
Rangemad CO2-heite vähendamise nõuded peaksid soodustama liidu turul heiteta raskeveokite järjest suuremat kasutuselevõttu, mis on kasulik kasutajatele ja kodanikele õhukvaliteedi ja energiasäästu seisukohast ning millega tagatakse autotööstuse väärtusahelas jätkuv innovatsioon ja sellega seotud kvaliteetsed töökohad. Heiteta raskeveokite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega sõidukid, sealjuures jätkub uuendusliku tehnoloogia väljatöötamine. |
(10) |
Uutele raskeveokitele tuleks alates 2030. aastast kehtestada uued rangemad CO2-heite vähendamise sihttasemed. Need sihttasemed tuleks kehtestada tasemel, mis annab tugeva signaali liidu turul heiteta raskeveokite kasutuselevõtu kiirendamiseks, stimuleerib kulutõhusalt heiteta tehnoloogia valdkonnas innovatsiooni, annab vajaliku signaali laadimis- ja tankimistaristu kiiremaks kasutuselevõtuks kogu liidus, tagab liidu tööstuse pikaajalise konkurentsivõime maailmaturul ning aitab vähendada transpordiettevõtjate tegevuskulusid, tagades samal ajal, et liit täidab oma kliimaeesmärgid ja eesmärgi vähendada õhusaastet. |
(11) |
Õhusaaste on eriti terav probleem linnades ning mõjutab miljonite Euroopa kodanike tervist. Transport on linnade üks peamisi õhusaasteallikaid. Heiteta raskeveokite kiirendatud kasutuselevõtt rangemate CO2-heite vähendamise nõuete kaudu aitab leevendada ka linnade õhusaaste probleemi. |
(12) |
Komisjoni 5. mai 2021. aasta teatise „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ eesmärk on saavutada rohe- ja digipöörde üleminekukava koostamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Seega töötatakse autotööstuse väärtusahelas toimuva üleminekuga seoses välja üleminekukava liikuvuse ökosüsteemi jaoks. Üleminekukavas pööratakse erilist tähelepanu autotööstuse tarneahelas tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil. Samuti tuginetakse selles Euroopa oskuste tegevuskavale, sealhulgas sellistele algatustele nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse, ning talendiotsingumehhanismile, mis on osa ELi piirkondades talentide rakendamist käsitlevast algatusest. Üleminekukavas käsitletakse ka asjakohaseid Euroopa ja riikliku tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust. Näiteks võib see sisaldada võimalust, et liikmesriigid saavad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/955 (6) loodud kliimameetmete sotsiaalfondi (edaspidi „kliimameetmete sotsiaalfond“), et aidata mikroettevõtjatel soetada heiteta raskeveokeid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka mõjule, mida see üleminek avaldab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) kogu tarneahelas. Komisjoni 1. veebruari 2023. aasta teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ eesmärk on edendada Euroopa nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. Selle kavaga tahetakse luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu võimsust luua nullnetotehnoloogiaid ja asjakohaseid tooteid, mis on vajalikud liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks. Sotsiaalselt õiglase ja tulemusliku ülemineku jaoks on väga oluline koolituse ja ümberõppe kättesaadavus paljudes sektorites, kus tuleb teha põhjalikke muudatusi, sealhulgas raskeveokite ning laadimise ja tankimisega seotud sektorites. Investeerimine tulemuslikuks üleminekuks vajalikesse oskustesse on ühine kohustus. Töötajatele ja tööotsijatele peaksid olema kättesaadavad ümber- ja täiendusõppe võimalused ning nendes õpitegevustes osalemist tuleks toetada. Liikmesriikidel soovitatakse suurendada investeerimist ümber- ja täiendusõppesse ning kaardistada ja analüüsida tööturu prognoositavaid muutusi. |
(13) |
Koos algatustega, mille eesmärk on kiirendada üleminekut kestlikumatele transpordiliikidele, on raskeveokite CO2-heite vähendamise nõuete karmistamine ning vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt raskeveokisektori CO2-heite vähendamisel keskse tähtsusega. Käesolevas määruses sätestatud kogu liidu sõidukiparki hõlmavaid CO2-heite vähendamise sihttasemeid täiendatakse laadimis- ja tankimistaristu nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2023/1804 (7). Liidu rahastamisel on keskne tähtsus taristu kasutuselevõtul riikides. Sama oluline on ka elektriliste raskeveokite laadimistaristu kasutuselevõtt üldsusele ligipääsmatutes eravaldustes, näiteks eradepoodes ja logistikakeskustes, mis pakuvad üleöö ja sihtkohas toimuvat laadimist. Liikmesriigid peaksid läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike kehtestamisel kaaluma meetmete võtmist, et tagada elektrilistele raskeveokitele asjakohase taristu olemasolu üleöö ja sihtkohas toimuva laadimise jaoks. Peale selle on asjakohane kaaluda, kuidas mõjutab käesolev määrus võimalusi kasutada liikmesriigis registreeritud uusi raskeveokeid väljaspool liitu, pidades silmas võimalikke taristupiiranguid kolmandates riikides. |
(14) |
Komisjon lõi 2015. aastal pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL (8) vastuvõtmist säästva transpordi foorumi (edaspidi „foorum“). Foorum aitab komisjonil rakendada liidu meetmeid ja programme, mille eesmärk on edendada kestlike alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. Pärast käesoleva määruse vastuvõtmist tagab komisjon, et foorum toetab laadimis- ja tankimistaristu tulemuslikku ja kulutõhusat kasutuselevõttu, mis on vajalik raskeveokite rangemate CO2-heite vähendamise nõuete täitmiseks, ning et foorum annab teavet määruse (EL) 2023/1804 artikli 24 lõikes 2 osutatud läbivaatamise jaoks, et kõnealuses määruses sätestatud eesmärgid oleksid kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega. |
(15) |
Kliimaneutraalsusele üleminek nõuab märkimisväärset investeerimist elektrivõrku, sealhulgas selle võimsuse ja toimekindluse parandamiseks, energia paremaks salvestamiseks ning täiendavate ühenduste loomiseks. Pidades silmas käesoleva määrusega raskeveokitele 2030. aastaks kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttasemeid, on heiteta raskeveokite osakaal kõigist teedel liikuvatest raskeveokitest ning sektori elektritarbimine endiselt piiratud. Seega on endiselt piiratud ka sellega seotud mõju elektrivõrgule. |
(16) |
Kuigi rangemad CO2-heite vähendamise sihttasemed kiirendavad heiteta raskeveokite kasutuselevõttu, moodustavad märkimisväärse osa kõigist teedel liikuvatest raskeveokitest ka edaspidi sisepõlemismootoriga sõidukid. Selleks et see osa sõidukipargist aitaks kaasa liidu kliimaeesmärkide saavutamisele, on oluline edasine innovatsioon ja kestlike taastuvkütuste kiirendatud kasutuselevõtt. Kehtivad liidu poliitikameetmed ja õigusaktid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/2001 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (10) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteem, edendavad transpordikütuste CO2-heite vähendamist, et lõpetada järk-järgult fossiilkütuste kasutamine. Komisjon peaks edasi arendama täiustatud biokütuste ja biogaasi ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste kasutamise stiimulite sidusat raamistikku. Raamistikus tuleks liidu kliimaeesmärkide saavutamiseks tehtavate üldiste pingutuste raames käsitleda terviklikul viisil kasutuselevõtu ja tarnimise takistusi, võttes arvesse majandussektorite nõudlust. Tuginedes kavas „RePowerEU“ biometaanile seatud eesmärkidele, peaks komisjon käsitlema ka seda, kuidas biometaani tootmise suurendamine liidus võib aidata kaasa majanduse, sealhulgas transpordisektori CO2-heite vähendamisele. |
(17) |
Pärast sidusrühmadega konsulteerimist hindab komisjon ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest sellise metoodika rolli, mida kasutatakse üksnes CO2-neutraalsetel kütustel töötavate raskeveokite registreerimisel kooskõlas liidu õiguse ja liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. |
(18) |
Tootjatele tuleks jätkuvalt võimaldada piisavat paindlikkust oma raskeveokipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta raskeveokitele kulutõhusal viisil. Seepärast on asjakohane jätkata sihttasemete tõstmist viieaastaste etappide kaupa. |
(19) |
Kuna kogu raskeveokipargi struktuur on heterogeenne, ei ole võimalik täielikult prognoosida, kas tehnoloogiline areng on piisavalt kiire tagamaks, et heiteta väljalasketoru tehnoloogia on elujõuline valik kõigi nišikasutuste puhul. See võib hõlmata raskeveokeid, mida kasutatakse kriitilise tähtsusega turva- ja ohutusrakendustes, mida heiteta väljalasketoru tehnoloogiaga teostada ei saa. Sellised sõidukid peaksid kogu raskeveokipargist moodustama piiratud osa. Määruse (EL) 2019/1242 läbivaatamise raames peaks komisjon hindama võimalust kohaldada meetmeid selliste sõidukite CO2-heite vähendamiseks. |
(20) |
Nende sõidukite käesoleva määruse kohaste riigihankemenetluste puhul soovitatakse avaliku sektori hankijatel ja võrgustikusektori hankijatel tungivalt kasutada pakkumuste hindamise kriteeriumi või tehnilist kirjeldust, mis on seotud selliste toodete osakaaluga pakkumustes, mis on pärit WTO riigihankelepinguga mitteühinenud riikidest, kes ei ole sõlminud liiduga liidu hangetes osalemise norme sisaldavat vabakaubanduslepingut. Sellised kriteeriumid aitavad olulisel määral edendada heiteta linnabusside tarnimist Euroopa tööstuse poolt, tagada linnabusside kestlikud ja toimepidevad tarneahelad ning suurendada liidus tarnekindlust. |
(21) |
Avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijatel soovitatakse kasutada käesoleva määrusega hõlmatud riigihankemenetlustes pakkumuste hindamisel keskkonnakestlikkuse kriteeriumi pakkumuste hindamise kriteeriumina või tehnilise kirjeldusena. Ilma et see piiraks teatava tehnoloogia suhtes kohaldatavate liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1542 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega kehtestatakse kestlike toodete ökodisaininõuete sätestamise raamistik, kohaldamist, peaks avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijatel olema käesoleva määruse alusel hangitud linnabusside keskkonnakestlikkuse hindamisel võimalik võtta arvesse mitmesuguseid kliimat ja keskkonda mõjutavaid aspekte. Need aspektid võivad näiteks hõlmata lahenduse vastupidavust ja usaldusväärsust; parandatavust ja hooldatavust; ringlussevõtu lihtsust ja kvaliteeti; ainete kasutamist; energia, vee ja muude ressursside tarbimist toote olelusringi ühes või enamas etapis; kasutatud komponentide uuesti kasutamist; toote keskkonnajalajälge ja selle olelusringi keskkonnamõju ning tekitatud jäätmete kogust. |
(22) |
Tulenevalt kogu liidu sõidukiparki hõlmavate CO2-heite vähendamise sihttasemete tõstmisest alates 2030. aastast peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta raskeveokeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega raskeveokite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/1242 tulemuslikkust. Seega tuleks kõnealune mehhanism alates 2030. aastast kaotada. |
(23) |
Määruse (EL) 2019/1242 artikli 15 lõike 4 kohaselt hinnati võimalust suunata ülemäärase CO2-heite eritasust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjakohasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast tuleks ülemäärase CO2-heite eritasust saadavat tulu jätkuvalt kajastada tuluna Euroopa Liidu üldeelarves, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/1242 artikli 8 lõikes 4. |
(24) |
Määruse (EL) 2019/1242 reguleerimiseset tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka käesoleva määrusega määrusesse (EL) 2019/1242 lõimitud seire- ja aruandluskohustust. |
(25) |
Määrust (EL) 2019/1242 tuleks muuta, nii et selle kohaldamisala oleks sama, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (12) kohaldamisala. |
(26) |
Nende sõidukite puhul, mis ei kuulu sõidukite tüübikinnitust reguleerivate liidu õigusaktide kohaldamisalasse, näiteks põllumajandus- ja metsatraktorid, riigikaitses, sealhulgas relvajõududele kasutamiseks projekteeritud ja valmistatud sõidukid ning roomikmasinad, ei ole CO2-heide kindlaks määratud. Seepärast ei pea need sõidukid vastama käesoleva määrusega kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttasemetele. |
(27) |
Samuti tuleks käesoleva määrusega kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttaseme järgimise kohustuse suhtes teha erand selliste tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks või kiireloomulise meditsiinilise abi osutamiseks projekteeritud ja valmistatud või kohandatud raskeveokite puhul, millel oleks negatiivne mõju ohutusele ja keskkonnale ja mis on saanud vabatahtliku tüübikinnituse, et ei tekiks põhjust hoiduda selliste raskeveokite vabatahtlikust tüübikinnitusest, välja arvatud juhul, kui tootja taotleb vastupidist. Samuti peaks liikmesriikidel olema õigus teha erand käesoleva määrusega kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttaseme järgimise kohustusest nende raskeveokite puhul, mis ei ole spetsiaalselt projekteeritud tsiviilkaitses, tuletõrjes või korrakaitsejõududes kasutamiseks või kiireloomulise meditsiinilise abi osutamiseks, kuid on selleks registreeritud, näiteks tavalised bussid, millega veetakse politseitöötajaid või kaitseväelasi; liikmesriik peaks kinnitama, et selline erand oleks kooskõlas avalike huvidega. Liikmesriikidel peaks olema õigus teha erand kõigi käesolevas määruses sätestatud normide järgimisest ka relvajõududes kasutamiseks registreeritud sõidukitele. |
(28) |
Teatavate allrühmade raskeveokid, mis on saanud tüübikinnituse, kuid mille suhtes CO2-heite vähendamine ei ole tehnilistel põhjustel veel kindlaks määratud, ei pea vastama käesolevas määruses sätestatud CO2-heite vähendamise sihttasemetele. Sellised sõidukid on näiteks eriotstarbelised sõidukid, nagu liikurkraanad, mitmesuguseid hüdraulikaseadmeid kandvad sõidukid või erakorralisteks raskevedudeks ettenähtud sõidukid, maastikusõidukid, nagu teatavad kaevandamisel, metsa- ja põllutöödel kasutatavad raskeveokid, ning muud mittestandardse teljekonfiguratsiooniga raskeveokid, näiteks raskeveokid, millel on rohkem kui neli telge või rohkem kui kaks veotelge, väikebussid, mille suurim tehniliselt lubatud täismass on väiksem või võrdne 7,5 tonniga, ja väikesed veoautod, mille suurim tehniliselt lubatud täismass on väiksem või võrdne 5 tonniga. Komisjon peaks uurima selliste väikeste veoautode CO2-heite kindlaksmääramise asjakohasust, mille suurim tehniliselt lubatud täismass on väiksem või võrdne 5 tonniga vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/2400 (13) (sõiduki energiakulu arvestamise vahendi simulatsioonid), võttes arvesse ka komisjoni määrust (EL) 2017/1151 (14). |
(29) |
Kasutusele tuleks võtta teatavad määratlused, et ühtlustada määruse (EL) 2019/1242 terminoloogiat sõidukite tüübikinnitust käsitlevate õigusaktidega, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/858 (15) ja määrusega (EL) 2017/2400. |
(30) |
Seoses käesoleva määrusega kehtestatud raskeveokite ülekandmisega tootjate vahel ja erandi kehtestamisega raskeveokite väiketootjatele tuleks määrusesse (EL) 2019/1242 lisada termini „seotud tootjate rühm“ määratlus. See määratlus peaks järgima kergsõidukeid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (16) kasutatud terminoloogiat. |
(31) |
Seoses üksiktootjate kohustuste kindlaksmääramisega tuleks kogu liidu sõidukiparki hõlmavad uute raskeveokite pargi jaoks määratud CO2-heite vähendamise sihttasemed teisendada selliste veokite allrühmade CO2-eriheite sihttasemeteks, mis määratakse kindlaks nendesse kuuluvate raskeveokite tehniliste omaduste alusel. |
(32) |
Kuna haagistega seotud CO2-heitel on raskeveokite üldisele CO2-heitele ja energiatarbimisele oluline mõju, tuleks kehtestada CO2-heite vähendamise sihttasemed ka haagiste jaoks. |
(33) |
Eriotstarbeliste veokite, näiteks prügikogumissõidukite, kallurite või betoonisegurautode CO2-heide on VECTO alusel juba sertifitseeritud ning sõiduki tootjad ja liikmesriigid teevad selle suhtes seiret ja esitavad selle kohta aruandeid. Eriotstarbeliste veokite CO2-heide moodustab ligikaudu 2 % raskeveokite heitest ja nende müük umbes 4 % raskeveokite kogumüügist. Kuna eriotstarbelisi veokeid kasutatakse peamiselt linnades, mõjutavad need ka linnade õhukvaliteeti. Seepärast ei peaks kuni 2029. aastani eriotstarbeliste veokite puhul erandina tootjate keskmist CO2-eriheidet arvutama. Ajavahemikul 2030–2034 tuleks selles arvutuses arvesse võtta ainult heiteta eriotstarbelisi veokeid. Alates 2035. aastast tuleks neis arvutustes arvesse võtta kõiki eriotstarbelisi veokeid. |
(34) |
Selleks et hõlbustada CO2-heite vähendamise tehnoloogiaga varustatud haagiste arendamist ja võimaldada nende laialdast kasutamist, on hädavajalik kiiresti ajakohastada ja laiendada sellise tehnoloogia, eriti elektrifitseeritud haagiste tüübikinnitusraamistikku, muutes määrust (EL) 2018/858. |
(35) |
2022. aastal moodustasid heiteta linnabussid juba umbes veerandi kõigist liidus müüdavatest linnabussidest, kusjuures mõnes liikmesriigis oli see osakaal palju suurem. Kuna linnabussid on selleks tehniliselt valmis ning linnade õhukvaliteet vajab parandamist, tuleks kehtestada heiteta linnabusside kohustuslik minimaalne osakaal. |
(36) |
Heiteta linnabusside kohustuslik minimaalne osakaal peaks kajastama ühiskondlikku vajadust taskukohase ühistranspordi järele, sealhulgas maapiirkondades. Tänu sellisele kohustusliku minimaalse osakaalu nõudele peaks suurenema heiteta linnabusside pakkumine, millel oleks omakorda positiivne mõju soetamismaksumusele nii ostuhinna kui ka heiteta linnabusside omamise kogukulude seisukohast, sest selliste linnabusside kasutamisega kaasneb kokkuhoid fossiilkütuste pealt. Linnabusside ühishange algatuse Clean Bus Europe Platform kaudu võib selliste busside soetamismaksumust veelgi vähendada ning liikmesriigid saavad kasutada kliimameetmete sotsiaalfondi, et toetada ebasoodsas olukorras olevaid elanikke soodsamate või tasuta ühistranspordipiletitega. Piirkondlike ja kaugbusside, sealhulgas maapiirkondades veoteenust osutavate busside suhtes kohaldatakse endiselt raskeveokitele kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttasemeid. Kliimameetmete sotsiaalfondist saadav toetus võiks katta maapiirkondade spetsiifilisi vajadusi ja ennetada määruse (EL) 2023/955 artikli 2 punktis 2 määratletud transpordivaesust, sest toetusega saaks tagada juurdepääsu taskukohasele ühistranspordile. Komisjon peaks kaaluma ka muid asjakohaseid meetmeid, et suurendada avaliku sektori asutuste nõudlust heiteta raskeveokite järele ja toetada seeläbi liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist. |
(37) |
Kuna ettenähtud nõuete täitjana tuleks käsitada pigem äriettevõtjaid, mitte juriidilisi isikuid, tuleks majanduslikult seotud tootjatel teatavais piires lubada raskeveokeid üksteisele üle kanda, et pidada nende raskeveokite üle määruse (EL) 2019/1242 kohast arvestust. |
(38) |
Selleks et edendada uue heiteta tehnoloogia väljatöötamist sellele spetsialiseerunud väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates, peaks olema võimalik heiteta raskeveokeid üle kanda ka selliste üksuste vahel, mis ei ole omavahel seotud. |
(39) |
Sõiduki moderniseerimine heiteta sõidukiks seisneb sisepõlemismootori muutmises heiteta mootoriks või sõiduki muutmises heiteta sõidukiks. Selle keskkonnakasu tuleneb uute osade tootmata jätmisest ja sellega seotud materjalikasutusest. Sellel on ka majanduslik kasutegur, mis on seotud sõidukite parema taskukohasuse ja töökohtade loomise potentsiaaliga. Heiteta raskeveokiteks moderniseeritud raskeveokite kasutuselevõttu turul takistab aga asjaolu, et nende heakskiitmiseks puuduvad ühtlustatud tehnilised ja haldusnormid. Seepärast peaks komisjon kaaluma vajadust võimalike algatuste järele, millega soodustada selliste ühtlustatud normide väljatöötamist. |
(40) |
Meetmed, millega suurendada suurte transpordiettevõtjate omanduses olevate või nende liisitud heiteta raskeveokite osakaalu, aitaksid suurendada heiteta raskeveokite müüki ja kiirendaksid üleminekut heiteta maanteetranspordile. Seepärast peaks komisjon analüüsima võimalikku vajadust algatuste järele, millega suurendada suurte transpordiettevõtjate omanduses olevate või nende liisitud heiteta raskeveokite osakaalu, ja nende algatuste mõju. |
(41) |
Selleks et vältida nõuete täitmisest tulenevaid ebaproportsionaalselt suuri kulusid ning vähendada halduskoormust, tuleks raskeveokite väiketootjatele, kes vastavad teatavatele õiguslikele nõuetele, teha erand CO2-heite vähendamise sihttaseme kohustuse täitmisest. Kuna nad peavad sellegipoolest täitma määruses (EL) 2019/1242 sätestatud aruandluskohustusi, on olemas nende ettevõtjate jaoks asjakohane kontrollimehhanism. |
(42) |
Mitut aastat hõlmavate CO2 arvestusühikute ja heitevõlgade kehtivat süsteemi tuleks pikendada 2039. aastani, kuna CO2-heite vähendamise sihttasemed karmistuvad pärast 2030. aastat kuni 2040. aastani ning nõuavad tootjatelt tulevikku suunatud tehnilisi arendusi sellel ajavahemikul. Sellest hoolimata peaksid tootjad likvideerima kõik allesjäänud heitevõlad 2029., 2034. ja 2039. aastal. CO2 arvestusühikud, mida ei kasutata seitsme aasta jooksul pärast nende omandamist, peaksid automaatselt aeguma. |
(43) |
Määruses (EL) 2019/1242 tuleks iga sõidukikategooria puhul selgelt sätestada, kes on see tootja, kellele raskeveok tuleks omistada, ning võtta seejuures M-kategooria raskeveokite puhul arvesse eeskätt eri struktuure. |
(44) |
Esitatud seireandmete kontrollimise normid peaksid hõlmama ka sellistes andmetes tagantjärele tehtud võimalikke vigade parandusi ja seda, kuidas komisjon peaks selliseid parandusi kogu liidu sõidukiparki hõlmavate CO2-heite vähendamise sihttasemete rakendamisel käsitlema. |
(45) |
CO2-võrdlusheite hindamist tuleks muuta, et see hõlmaks ka hiljuti määruse (EL) 2019/1242 kohaldamisalasse lisatud veokite allrühmi. |
(46) |
Määruse (EL) 2019/1242 rakendamise oluline eeltingimus on see, et tootjad ja liikmesriigid teevad seiret ja esitavad vastavad andmed. Määruse (EL) 2018/956 ühendamine määrusega (EL) 2019/1242 peaks looma sünergiat ja võimaldama tõlgendada sätteid, võttes arvesse mõlema määruse eesmärke. |
(47) |
Määruse (EL) 2018/956 seiret ja aruandlust käsitlevate sätete ühendamisel määrusega (EL) 2019/1242 tuleks kasutada võimalust neid sätteid pisut muuta, võttes arvesse esimesel kahel määruse (EL) 2018/956 kohasel aruandlusperioodil saadud kogemust. |
(48) |
Arvestades asjaolu, et CO2-heite näitajaid ei määra enam kindlaks tootjad üksinda, tuleks raskeveokite CO2-heite ja muude tehniliste andmete esitamise kohustust laiendada tootjatelt ka nendele üksustele, kes teevad kindlaks need näitajad kooskõlas määrusega (EL) 2017/2400 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1362 (17). Esitatavad andmed peavad sisaldama tootja arvepidamisfaili. |
(49) |
Komisjonil tuleks lubada võtta arvesse tehnika arengut, kaubaveologistika väljakujunemist, näiteks mõnes liikmesriigis kasutatavaid eriti raskeid autoronge, käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid vajalikke kohandusi ja aluseks olevate tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide muudatusi, et tagada raskeveokipargi poolt CO2-heite vähendamise sihttasemete saavutamisse antava panuse hindamiseks kasutatavate andmete suhtes kehtivate nõuete ning seire- ja aruandluskorra asjakohasus ka edaspidi, et uusi ja täiustatud CO2-heite vähendamise tehnoloogiaid käsitlevad andmed ja teekatsetuste tulemuste andmed oleksid kättesaadavad, et õhutakistuse väärtuse vahemikud oleksid vastavuses teavitamise ja võrreldavuse eesmärgiga, ning täiendada haldustrahve käsitlevaid sätteid. |
(50) |
Seepärast tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega muudetakse veokite allrühmade määratlemise kriteeriume, sealhulgas lisades eriti raskete autorongide vedukite allrühmi, ja eriotstarbeliste veokite kindlaksmääramise kriteeriume, ning käitamiskauguste kriteeriume eri tehnoloogiaga jõuseadmete puhul, kasutusotstarvete loetelu ja osatähtsust, kandevõimet, reisijate arvu, reisijate massi, suurimat tehniliselt lubatud kandevõimet, veokite allrühma suurimat tehniliselt lubatud reisijate arvu ja veoseruumi mahtu ning aastase läbisõidu väärtusi, muudetakse andmete suhtes kehtivaid nõudeid ja lisades esitatud seire ja aruandluse korda, täpsustatakse, milliseid andmeid liikmesriigid teekatsetuste tulemuste seire tarbeks esitavad, muudetakse õhutakistuse väärtuste vahemikke ning määratakse kindlaks tootjatele määratavate haldustrahvide kriteeriumid, arvutamine ja kogumise viis. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
(51) |
Selleks et tagada määruse (EL) 2019/1242 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tüübikinnitusmenetluste ja ühiste tehniliste kirjeldustega, laadimis- ja tankimistaristu ning linnabusside tehnilise ja avatud koostalitlusvõimega füüsiliste ühenduste ja teabevahetuse osas. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (18). |
(52) |
Määrus (EL) 2018/956 tuleks tunnistada kehtetuks selliste üleminekusätetega, mis võimaldavad käesoleva määruse jõustumise hetkel käimasoleva aruandlusperioodi lõpetada ja kogutud andmete järeltöötluse teha kõnealuse aruandlusperioodi alguses kohaldatavate normide kohaselt. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates järgmise aruandlusperioodi algusest. |
(53) |
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt edendada kogu liidu sõidukiparki hõlmavate raskeveokite CO2-heite vähendamise muudetud sihttasemete kaudu kasvuhoonegaaside heite vähendamist kulutõhusal ja majanduslikult tõhusal viisil, mis on kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise 2030. aasta eesmärgiga, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(54) |
Määrusi (EL) 2018/858 ja (EL) 2019/1242 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) 2019/1242 muutmine
Määrust (EL) 2019/1242 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikkel 1 asendatakse järgmisega: „Artikkel 1 Reguleerimisese ja eesmärk 1. Käesoleva määrusega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid. Need normid aitavad saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (*1) sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärki ja liidu kliimaalaseid vahe-eesmärke, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2023/857 (*2) sätestatud liikmesriikide eesmärke vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohase toimimise. 2. Peale selle sätestatakse käesolevas määruses liidus registreeritud uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu aruandluse nõuded. (*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1)." (*2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/857, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999 (ELT L 111, 26.4.2023, lk 1).“ " |
2) |
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
|
3) |
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
|
4) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 3a CO2-heite vähendamise sihttasemed 1. Liidu uute mootoriga raskeveokite (välja arvatud eriotstarbelised sõidukid, maastikusõidukid ja eriotstarbelised maastikusõidukid) keskmist CO2-heidet tuleb võrreldes 2019. aasta aruandlusperioodi keskmise CO2-heitega protsentuaalselt vähendada järgmiselt:
2. Veokite allrühmad aitavad saavutada lõikes 1 osutatud CO2-heite vähendamise sihttasemeid kooskõlas I lisa punktiga 4.3. 3. Liidu uute haagistega seotud CO2-heidet tuleb vähendada kooskõlas I lisa punktiga 4.3. 4. Olenemata määruse (EL) 2017/2400 artikli 2 lõikest 3 ei kohaldata käesoleva artikli lõigetega 1–3 kehtestatud CO2-heite vähendamise sihttasemeid määruse (EL) 2018/858 artikli 2 lõike 3 esimese lõigu punkti b kohaste tüübikinnitusega raskeveokite suhtes, välja arvatud juhul, kui tootja otsustab nende raskeveokite kohta aruande esitamisel kooskõlas käesoleva määruse IV lisa B osaga neid raskeveokeid oma CO2-eriheite ja sihttasemete arvutustes arvesse võtta. 5. Käesoleva artikli lõigetes 1–3 sätestatud CO2-heite vähendamise sihttasemeid ei kohaldata muude kui lõikes 4 osutatud raskeveokite suhtes, mis on registreeritud tsiviilkaitses, tuletõrjes või korrakaitsejõududes kasutamiseks või kiireloomulise meditsiinilise abi osutamiseks, kui liikmesriik teeb selle registreerimisel ja aruandluse käigus teatavaks, kinnitades seega IV lisa A osa kohaselt esitatud andmetes, et raskeveoki funktsiooni ei saa samaväärselt täita heiteta raskeveoki abil ning seepärast on avalikes huvides registreerida selle funktsiooni täitmiseks sisepõlemismootoriga raskeveok. Käesoleva määruse nõudeid ei kohaldata relvajõududes kasutamiseks registreeritud raskeveokite suhtes, kui liikmesriik otsustab nende kohta IV lisa A osa kohaselt andmeid mitte esitada. Artikkel 3b Täiendavad meetmed liidu turul heiteta raskeveokite ülemineku toetamiseks Komisjon esitab 30. juuniks 2025 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse vajadust hõlbustada heiteta raskeveokiteks moderniseeritud raskeveokite kasutuselevõttu liidu turul, sealhulgas ühtlustatud normide abil. See aruanne sisaldab valikuvõimaluste ja nende mõju analüüsi. Asjakohasel juhul lisatakse analüüsile seadusandlik algatus või muu meede. Artikkel 3c Täiendavad meetmed liidu turul heiteta raskeveokite nõudluse toetamiseks Komisjon esitab 30. juuniks 2027 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse võimalikku vajadust algatuste järele, millega suurendada suurte transpordiettevõtjate omandis olevate või nende liisitud heiteta raskeveokite osakaalu, ja nende algatuste mõju. Selles aruandes kaalub komisjon võimalikke valikuid suurte transpordiettevõtjate omandis olevate või nende liisitud heiteta raskeveokite kasutuselevõtu suurendamiseks. Artikkel 3d Heiteta raskeveokite eesmärk linnabusside puhul 1. Seoses I lisa punkti 4.2 tabeli neljandas veerus osutatud raskeveokitega (edaspidi „linnabussid“) peavad tootjad täitma I lisa punkti 4.3.2 kohase nõude heiteta raskeveokite 90 % ja 100 % minimaalse osakaalu kohta oma uute raskeveokite pargis. 2. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks ühtsed tehnilised kirjeldused, sealhulgas standardid laadimis- ja tankimistaristu ning linnabusside tehnilise ja avatud koostalitlusvõime kohta füüsiliste ühenduste ja teabevahetuse kontekstis. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades ühtsed tehnilised kirjeldused, sealhulgas standardid, mis on linnabusside kasutamisest tulenevalt saadud andmete turvalise jagamise ja kasutamisega. Artikkel 3e Linnabusside kestlike ja toimepidevate tarneahelate tagamine riigihankemenetluse kaudu 1. Avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijad võtavad uute heiteta linnabusside ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist käsitlevate asjade riigihankelepingute ja selliste linnabusside kasutamiseks vajalike teenuste riigihankelepingute sõlmimisel aluseks majanduslikult kõige soodsama pakkumuse, mis on parima hinna ja kvaliteedi suhtega. 2. Avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijad kasutavad tehniliste kirjelduste või pakkumuste hindamise kriteeriumidena sõltuvalt turuolukorrast vähemalt kahte järgmistest kriteeriumidest, millest vähemalt üks on seotud pakkumuse panusega tarnekindlusse, nagu on sätestatud punktides a–d, tegutsedes kooskõlas direktiiviga 2014/23/EL, 2014/24/EL või 2014/25/EL ja kohaldatavate valdkondlike õigusaktidega, samuti liidu rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas WTO riigihankelepingu ja muude liidule siduvate rahvusvaheliste lepingutega:
Esimene lõik ei takista avaliku sektori hankijaid ja võrgustikusektori hankijaid kasutamast täiendavaid kriteeriume. 3. Kui pakkumuste hindamise kriteeriumina kasutatakse pakkumuse panust tarnekindlusse, antakse sellele hindamiskriteeriumides kaal 15–40 %. (*7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).“ " |
5) |
Artikli 4 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Alates 1. juulist 2020 ja seejärel igal järgmisel aruandlusperioodil määrab komisjon iga tootja kohta kindlaks eelneva aruandlusperioodi keskmise CO2-eriheite g/tkm-tes, lähtudes järgmisest:
|
6) |
Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
|
7) |
Artikkel 6 asendatakse järgmisega: „Artikkel 6 Tootja CO2-eriheite sihttasemed 2025. aasta aruandlusperioodiks ja igaks järgmiseks aruandlusperioodiks määrab komisjon iga tootja kohta kindlaks eelneva aruandlusperioodi CO2-eriheite sihttaseme. Kõnealune sihttase määratakse kindlaks vastavalt I lisa punktile 4.1.“ |
8) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 6a Raskeveokite ülekandmine tootjate vahel 1. Artikli 4 ja I lisa punkti 2.2 kohaseks tootjate keskmise CO2-eriheite arvutamiseks võib üksikuid raskeveokeid tootjate vahel üle kanda, kui on täidetud järgmised tingimused:
Tootjad esitavad ülekandmistaotlused komisjonile, kasutades selleks komisjoni pakutavaid elektroonilisi vahendeid. 2. Kui komisjon leiab, et ülekandmise tingimused on täidetud, jätab ta ülekantud raskeveoki ülekandva tootja kohta asjaomaste väärtuste arvutamisel välja, kuid arvestab seda raskeveokit vastuvõtva tootja kohta asjaomaste väärtuste arvutamisel. Artikkel 6b Raskeveokite väiketootjatele tehtav erand 1. Kui tootja registreerib teataval aruandlusperioodil uusi raskeveokeid vähem kui 100, määratakse selle aruandlusperioodi jaoks artikli 4 ja I lisa punkti 2.7 kohaseks keskmiseks CO2-eriheiteks ning artikli 6 ja I lisa punkti 4.1 kohaseks CO2-eriheite sihttasemeks 0. 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel ei kuulu keskmise CO2-eriheite ja CO2-eriheite sihttasemete väärtused asjaomaste tootjate ja aruandlusperioodide kohta artikli 11 kohaselt avaldatavate andmete hulka. 3. Lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata teataval aruandlusperioodil järgmistel juhtudel:
4. Tootjad, kes ei kuulu rühma lõike 3 punkti c tähenduses, peavad komisjoni teavitama, kui nad registreerisid teataval aruandlusperioodil vähem kui 100 raskeveokit. 5. Tootjad, kelle suhtes lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata, teatavad komisjonile igal aruandlusperioodil kõigist endaga seotud ettevõtjatest, kellele erandit kohaldatakse. 6. Tootjad teavitavad komisjoni lõigete 4 ja 5 kohaselt, kasutades selleks komisjoni pakutavaid elektroonilisi vahendeid.“ |
9) |
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
|
10) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 7a Raskeveokite omistamine tootjale Artiklis 4 osutatud keskmise CO2-eriheite ja artiklis 6 osutatud CO2-eriheite sihttaseme arvutamisel omistatakse asjaomasel aruandlusperioodil registreeritud raskeveokid järgmistele tootjatele:
Artikkel 7b M-kategooria raskeveokite keskmise CO2-eriheite arvutamine M-kategooria raskeveokite puhul kohaldatakse järgmist:
(*8) Komisjoni 1. augusti 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1362, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveohaagiste näitajate mõjuga mootorsõidukite CO2 heitele, kütusekulule, energiatarbele ja heiteta sõiduulatusele ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/683 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 145).“ " |
11) |
Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
|
12) |
Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
|
13) |
Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 CO2-võrdlusheite hindamine 1. Selleks et tagada nende veokite allrühmade CO2-võrdlusheite usaldusväärsus ja representatiivsus, mille puhul kasutatakse I lisa punkti 3.2 kohase võrdlusperioodina 2024. aasta või hilisema aasta aruandlusperioodi, hindab komisjon nende tingimuste rakendamist, mille alusel CO2-võrdlusheide kindlaks määrati, ning otsustab, kas kõnealust heitkogust on põhjendamatult suurendatud, ja kui see nii on, siis kuidas seda tuleb parandada. 2. Kui komisjon jõuab järeldusele, et kõik või mõned CO2-võrdlusheite väärtused vajavad parandamist, võtab ta kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakti nende paranduste tegemiseks.“ |
14) |
Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
|
15) |
Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kui lõike 2 kohaselt tehtud kontrollide tulemusel tuvastatakse CO2-heitkoguste ja kütusekulu mittevastavus, mida ei saa seostada modelleerimisvahendi mittetoimimisega, või mõne sellise strateegia olemasolu, millega sõiduki tulemusi kunstlikult tegelikust paremana näidatakse, tagab vastutav tüübikinnitusasutus lisaks määruse (EL) 2018/858 XI peatükis sätestatud vajalike meetmete võtmisele vastavalt olukorrale kliendi teabefailide, vastavussertifikaatide või üksiksõiduki kinnitustunnistuste korrigeerimise. Kui kliendi teabefailis, vastavussertifikaadil ja üksiksõiduki kinnitustunnistusel esitatud andmeid ei saa määruse (EL) 2018/858 kohaselt parandada, väljastab vastutav tüübikinnitusasutus parandatud andmetega parandusteatise. Ta edastab selle komisjonile ja asjaomastele isikutele.“ |
16) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 13a Liikmesriikidepoolne seire ja aruandlus 1. Liikmesriigid seiravad alates 2023. aasta aruandlusperioodist IV lisa A osas kirjeldatud andmeid seoses uute raskeveokitega, mis registreeritakse liidus esimest korda. Liikmesriikide pädevad asutused esitavad alates 2020. aastast iga aasta 30. septembriks eelmise aruandlusperioodi (1. juuli kuni 30. juuni) andmed komisjonile vastavalt V lisas sätestatud aruandluskorrale. 2. Käesoleva määruse kohase andmete seire ja esitamise eest vastutavad pädevad asutused on need asutused, mille liikmesriigid on määranud kooskõlas määruse (EL) 2019/631 artikli 7 lõikega 6. 3. Käesolevat artiklit kohaldatakse raskeveokite suhtes, mis on projekteeritud ja valmistatud või kohandatud kasutamiseks tsiviilkaitses, tuletõrjes või korrakaitsejõududes. 4. Käesolevat artiklit kohaldatakse raskeveokite suhtes, mis on registreeritud tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks ning kiireloomulise meditsiinilise abi osutamiseks, olenemata sellest, kas nende suhtes on tehtud artikli 3a kohane erand. Artikkel 13b Raskeveoki CO2-heite kindlaksmääramise eest vastutavate tootjate või muude üksuste aruandlus 1. Raskeveoki CO2-heite kindlaksmääramise eest vastutavad tootjad või muud üksused, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/2400 artiklit 9 või rakendusmääruse (EL) 2022/1362 artiklit 8, esitavad uue raskeveoki andmed vastavalt käesoleva määruse IV lisa B osale. Iga aasta 30. septembriks esitavad nad V lisas kirjeldatud aruandluskorra kohaselt komisjonile kõnealused andmed iga uue raskeveoki kohta, mille näitajate kindlaksmääramise või hindamise kuupäev jääb 30. juuniga lõppevasse aruandlusperioodi. Käesolevat lõiget ei kohaldata raskeveokite suhtes, millele on tehtud erand vastavalt artiklile 6b. 2. Iga tootja või muu üksus lõike 1 tähenduses peab määrama kontaktisiku käesoleva määruse kohaste andmete esitamiseks. 3. Artikli 13a lõigete 3 ja 4 kohast aruandluskohustust kohaldatakse tootjate ja muude üksuste suhtes käesoleva artikli lõike 1 tähenduses. Artikkel 13c Raskeveokite andmete keskregister 1. Komisjon peab artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud raskeveokite andmete keskregistrit (edaspidi „keskregister“). Keskregister on avalik, välja arvatud V lisa punktis 3.2 loetletud andmekanded. Õhutakistuse väärtus tehakse üldsusele kättesaadavaks IV lisa C osas sätestatud vahemiku vormingus. 2. Keskregistrit haldab komisjoni nimel Euroopa Keskkonnaamet. Artikkel 13d Vastavuskontrolli teekatsetuste tulemuste seire 1. Komisjon seirab uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kontrollimiseks määruse (EÜ) nr 595/2009 raames tehtud teekatsetuste tulemusi, kui need tulemused on kättesaadavad. 2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades andmed, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel esitama. Artikkel 13e Andmete kvaliteet 1. Pädevad asutused ja tootjad vastutavad artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete õigsuse ja kvaliteedi eest. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõigist esitatud andmetes leitud vigadest. 2. Komisjon kontrollib ise artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete kvaliteeti. 3. Kui komisjonile teatatakse esitatud andmetes esinevatest vigadest lõike 1 kohaselt või kui ta avastab need andmekogumist lõike 2 kohaselt toimuva kontrolli käigus, võtab ta vajaduse korral meetmeid keskregistris avaldatud andmete parandamiseks. 4. Komisjon võib määrata rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud kontrolli- ja parandusmeetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 16 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 13f Haldustrahvid 1. Komisjon võib määrata haldustrahvi järgmistel juhtudel:
Punktis a osutatud andmete kontrollimiseks konsulteerib komisjon asjaomaste tüübikinnitusasutustega. Haldustrahvid peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning ei tohi ületada 30 000 eurot raskeveoki kohta, mille puhul andmed lahknevad punktis a osutatud viisil või andmete esitamine hilineb punktis b osutatud viisil. 2. Komisjon võtab käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud põhimõtete alusel ja kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud haldustrahvide määramise menetluse ning haldustrahvide arvutamise ja kogumise meetodid. Kõnealustes delegeeritud õigusaktides järgitakse järgmisi põhimõtteid:
3. Haldustrahvide summad kajastuvad Euroopa Liidu üldeelarves tuludena.“ |
17) |
Artikkel 14 asendatakse järgmisega: „Artikkel 14 I, IV ja V lisa muutmine 1. Selleks et võtta arvesse tehnilist arengut, kaubavedude logistika muutumist, käesoleva määruse kohaldamisest tulenevaid vajalikke kohandusi ning aluseks olevate tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide, eelkõige määruste (EL) 2018/858 ja (EÜ) nr 595/2009 muudatusi, on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse I lisa järgmiste elementide muutmiseks:
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte IV lisa järgmiste elementide muutmiseks:
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte V lisa järgmiste elementide muutmiseks:
|
18) |
Artikkel 15 asendatakse järgmisega: „Artikkel 15 Läbivaatamine 1. Komisjon vaatab 31. detsembriks 2027 käesoleva määruse läbi selle tulemuslikkuse ja mõju seisukohast, eelkõige pidades silmas eesmärki saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle läbivaatamise tulemuste kohta. Selles aruandes hindab komisjon eelkõige järgmist:
Asjakohasel juhul lisatakse sellele aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva määruse muutmiseks. 2. Komisjon hindab kestlike taastuvkütuste rolli kliimaneutraalsusele üleminekul, sealhulgas raskeveokite sektoris. Eraldi lõikes 1 osutatud läbivaatamisest ja osana selliste kütuste kasutuselevõtu laiemast strateegiast esitab komisjon 31. detsembriks 2025 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos põhjaliku analüüsiga vajaduse kohta stimuleerida veelgi täiustatud biokütuste ja biogaasi ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud kütuste kasutuselevõttu raskeveokite sektoris ning selle saavutamiseks vajalike meetmete, sealhulgas rahaliste stiimulite asjakohase raamistikuga. Selle analüüsi põhjal teeb komisjon asjakohasel juhul täiendavaid seadusandlikke ettepanekuid või annab liikmesriikidele soovitusi.“ |
19) |
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
|
20) |
Määruse (EL) 2019/1242 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
21) |
Käesoleva määruse II lisas esitatud tekst lisatakse määrusesse (EL) 2019/1242 III, IV, V ja VI lisana. |
Artikkel 2
Määruse (EL) 2018/858 muutmine
Määrust (EL) 2018/858 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
|
2) |
I lisa B osa punkti 6.1.1 alapunkti d lisatakse järgmine taane:
|
Artikkel 3
Määruse (EL) 2018/956 kehtetuks tunnistamine
Määrus (EL) 2018/956 tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2024.
Viiteid määrusele (EL) 2018/956 käsitatakse viidetena määrusele (EL) 2019/1242 ning neid loetakse vastavalt käesoleva määruse II lisas sisalduvas määruse (EL) 2019/1242 VI lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 4
Üleminekusätted
Olenemata artiklist 3 kohaldatakse 1. juulile 2024 eelnevate aruandlusperioodide suhtes jätkuvalt määrust (EL) 2019/1242, nagu seda kohaldatakse 30. juunil 2024 ja määrust (EL) 2018/956, nagu seda kohaldatakse 30. juunil 2024.
Artikkel 5
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2024.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. mai 2024
Euroopa Parlamendi nimel
eesistuja
R. METSOLA
Nõukogu nimel
eesistuja
H. LAHBIB
(1) ELT C 349, 29.9.2023, lk 134.
(2) Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2024. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. mai 2024. aasta otsus.
(3) ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta määrus (EL) 2023/955, millega luuakse kliimameetmete sotsiaalfond ja muudetakse määrust (EL) 2021/1060 (ELT L 130, 16.5.2023, lk 1).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2023. aasta määrus (EL) 2023/1804, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2014/94/EL (ELT L 234, 22.9.2023, lk 1).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2023. aasta määrus (EL) 2023/1542, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ ja määrust (EL) 2019/1020 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/66/EÜ (ELT L 191, 28.7.2023, lk 1).
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1).
(13) Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2400, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (ELT L 349, 29.12.2017, lk 1).
(14) Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).
(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).
(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).
(17) Komisjoni 1. augusti 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1362, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveohaagiste näitajate mõjuga mootorsõidukite CO2 heitele, kütusekulule, energiatarbele ja heiteta sõiduulatusele ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/683 (ELT L 205, 5.8.2022, lk 145).
(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
I LISA
Määruse (EL) 2019/1242 I ja II lisa muudetakse järgmiselt:
1) |
I lisa asendatakse järgmisega: „I LISA Keskmine CO2-eriheide, keskmise CO2-eriheite sihttase ja ülemäärane CO2-heide 1. Veokite allrühmad 1.1. Käesoleva määruse kohaldamiseks on igale uuele raskeveokile määratud veokite allrühm sg.
1.4. Kasutusotstarvete määratlused
2. Tootja keskmise CO2-eriheite arvutamine 2.1. Uue raskeveoki CO2-eriheite arvutamine Veokite allrühma sg liigitatava uue raskeveoki v või selle esimese etapi sõiduki CO2-eriheide (g/km) arvutatakse järgmise valemi alusel:
kus
Heiteta mootoriga raskeveokite puhul määratakse CO2v,mp ja CO2pv,mp väärtuseks 0. 2.1.1 N-kategooria raskeveokite kasutusotstarvete osatähtsus (Wsg,mp)
2.1.2. M-kategooria raskeveokite kasutusotstarvete osatähtsus (Wsg,mp)
2.1.3. O-kategooria raskeveokite kasutusotstarvete osatähtsus (Wsg,mp)
2.2. Kõigi veokite allrühma uute raskeveokite keskmine CO2-eriheide tootja kohta Iga tootja ja iga aruandlusperioodi jaoks arvutatakse kõigi veokite allrühma sg uute raskeveokite, või kui see on kohaldatav, nende esimese etapi sõidukite keskmine CO2-heide avgCO2sg järgmiselt:
2.3. Artiklis 5 osutatud heiteta ja vähese heite koefitsiendi arvutamine 2.3.1 Aruandlusperioodid 2019–2024 Artiklis 5 osutatud heiteta ja vähese heitega sõidukite koefitsient (ZLEV) arvutatakse iga tootja ja iga aruandlusperioodi (2019–2024) kohta järgmiselt: ZLEV = Vall / (Vconv + Vzlev) (kusjuures miinimum on 0,97) kus
kus
2.3.2 Aruandlusperioodid 2025–2029 Artiklis 5 osutatud heiteta ja vähese heitega sõidukite koefitsient (ZLEV) arvutatakse iga tootja ja iga aruandlusperioodi kohta järgmiselt:
kus
kus
Kui Vin/Vtotal on väiksem kui 0,0075, määratakse koefitsiendi ZLEV väärtuseks 1. 2.3.3 Aruandlusperioodid alates 2030. aastast ZLEV = 1 2.3.4 Madala heite künnisväärtuse arvutamine Madala heite künnisväärtus LETsg veokite allrühmas sg määratakse kindlaks järgmiselt: LETsg = (rCO2sg x PLsg) / 2 kus
2.4. Raskeveokite osakaalu arvutamine Iga tootja uute raskeveokite osakaal veokite allrühmas sharesg arvutatakse iga aruandlusperioodi kohta järgmiselt:
Iga tootja uute heiteta raskeveokite osakaal veokite allrühmas zevsg arvutatakse iga aruandlusperioodi kohta järgmiselt:
Iga tootja ja iga aruandlusperioodi puhul arvutatakse selliste uute raskeveokite osakaal veokite allrühmas sg, mille puhul artikli 7b kohaselt võetakse punkti 2.2 kohase keskmise CO2-eriheite arvutamisel arvesse nende esimese etapi sõidukite CO2-heidet, järgmiselt:
kus
2.5. Kandevõime, reisijate arv ja veoseruumi maht Veokite allrühma sg N- või O-kategooria raskeveoki keskmise kandevõime PLsg väärtus arvutatakse järgmiselt:
Veokite allrühma sg M-kategooria raskeveoki keskmine reisijate arv PNsg arvutatakse järgmiselt:
kus
2.5.1. N-kategooria raskeveokid Kandevõime väärtused PLsg, mp (tonnides) määratakse kindlaks järgmiselt:
Suurima tehniliselt lubatud kandevõime väärtused maxPLsg ja veoseruumi mahud CVsg määratakse kindlaks kooskõlas punktiga 3.1.1. 2.5.2. M-kategooria raskeveokid Reisijate arv PNsg,mp, reisijate mass PMsg,mp ja suurim tehniliselt lubatud reisijate arv maxPNsg määratakse allrühma sg ja kasutusotstarbe mp jaoks kindlaks kooskõlas punktiga 3.1.1. 2.5.3. O-kategooria raskeveokid Kandevõime väärtused PLsg, mp (tonnides) määratakse kindlaks järgmiselt:
Suurima tehniliselt lubatud kandevõime väärtused maxPLsg ja veoseruumi mahud CVsg määratakse kindlaks kooskõlas punktiga 3.1.1. 2.6. Läbisõidu ja kandevõime või reisijate arvu osatähtsuse teguri arvutamine Veokite allrühma sg läbisõidu ja kandevõime (reisijate) osatähtsuse tegur (MPWsg) saadakse allrühma kohta punktis 2.6.1 esitatud aastase läbisõidu ja punktides 2.5.1, 2.5.2 ja 2.5.3 esitatud, vastavalt N-, M- ja O-kategooria sõidukite kandevõime ja reisijate arvu väärtuste korrutisena, normaliseeritakse veokite allrühma 5-LH vastava väärtuse järgi ja arvutatakse järgmiselt:
kus
2.6.1 N-kategooria raskeveokite aastased läbisõidud
2.6.2. M-kategooria raskeveokite aastased läbisõidud
2.6.3. O-kategooria raskeveokite aastased läbisõidud
2.7. Tootjate keskmised CO2-eriheited, millele on osutatud artiklis 4 Iga tootja jaoks arvutatakse keskmine CO2-eriheide järgmiselt: 2.7.1. 2019.–2029. aasta aruandlusperioodidel: CO2(2025) = ZLEV × ∑ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg 2.7.2. Aruandlusperioodidel alates 2025. aastast: CO2(NO) = ∑sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg CO2(MCO2) = ∑sg sharesg × MPWsg × [avgCO2sg × (1 – pvsg) + avgCO2psg × pvsg] CO2(MZE) = ∑sg sharesg × MPWsg × (1 – zevsg) × rCO2sg CO2(M) = CO2(MCO2) + CO2(MZE) kus
3. Võrdlusväärtuste arvutamine 3.1. Võrdlusväärtused Järgmised võrdlusväärtused arvutatakse kõigi tootjate kõigi uute raskeveokite alusel punkti 3.2 kohaselt veokite allrühma sg suhtes kohaldatavaks võrdlusperioodiks.
3.2. Veokite allrühmade suhtes kohaldatavad võrdlusperioodid Veokite allrühmade suhtes kohaldatakse võrdlusperioodidena järgmisi aruandlusperioode:
Selleks et aastate < Y + 5 aruandlusperioodide jaoks arvutada punkti 2.7 kohaselt keskmised CO2-eriheited ning punkti 4.1 kohaselt CO2-eriheite sihttasemed, määratakse punktis 2.2 esitatud keskmiste CO2-eriheidete avgCO2sg ja avgCO2psg ning punktis 3.1.2 esitatud CO2-võrdlusheidete rCO2sg ja rCO2psg väärtuseks kõigi veokite allrühma sg tootjate puhul 0. Y on esimese sellise aruandlusperioodi aasta, mil kõigi veokite allrühma sg tootjate uute raskeveokite arv on vähemalt 50. Selleks et leida CO2-võrdlusheited rCO2sg ja rCO2psg , et arvutada punkti 4 kohaselt CO2-eriheite sihttasemed, arvutatakse esmalt punktis 3.1.2 esitatud vastavad väärtused aasta Y aruandlusperioodi jaoks punkti 3.2 kohaselt veokite allrühma sg suhtes kohaldatava võrdlusperioodi asemel. Seejärel jagatakse saadud väärtused
4. Artiklis 6 osutatud tootja CO2-eriheite sihttaseme arvutamine 4.1. CO2-eriheite sihttase Iga tootja jaoks arvutatakse CO2-eriheite sihttase T järgmiselt:
4.2. Veokite allrühmad, mida võetakse arvesse tootjate keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttasemete arvutamisel CO2-eriheite CO2(X), eriheite sihttasemete T(X) ja CO2-heite trajektoori ET(X)Y arvutamisel võetakse arvesse järgmisi veokite allrühmi sg:
4.3. CO2-heite vähendamise sihttasemed ja heiteta raskeveokite kohustuslikud osakaalud
5. Artiklis 7 osutatud heiteühikud ja -võlad 5.1. CO2-heite vähendamise trajektoorid 5.1.1. Sihttaseme koefitsiendid Iga veokite allrühma sg ja aasta Y aruandlusperioodi jaoks määratakse sihttaseme koefitsiendid järgmiselt: RETsg,Y = (1 – rfsg,uY) + (rfsg,uY – rfsg,lY) × (uY – Y)/(uY – lY) RETpsg,Y = (1 – rfpsg,uY) + (rfpsg,uY – rfpsg,lY)× (uY – Y)/(uY – lY) ZETsg,Y = (1 – zevMsg,uY) + (zevMsg,uY – zevMsg,lY) × (uY – Y)/(uY – lY) kus
Aruandlusaastateks Y < rY määratakse RETsg,Y, RETpsg,Y ja ZETsg,Y väärtuseks 1, nii et veokite allrühm sg ei mõjuta CO2-heite vähendamise trajektoori. 5.1.2. CO2-heite vähendamise trajektoorid
5.2. Iga aruandlusperioodi heiteühikute ja -võlgade arvutamine Iga tootja ja iga 2019. aastast 2040. aastani kestva ajavahemiku aasta Y aruandlusperioodi jaoks on heiteühikute cCO2(X)Y ja heitevõlgade dCO2(X)Y , (X = NO, M) väärtused järgmised väärtused või 0 (st heiteühikud ja heitevõlad ei saa olla negatiivsed), olenevalt sellest, kumb on suurem:
kus
5.3. Heitevõla piirmäär Iga tootja jaoks määratakse aasta Y aruandlusperioodi heitevõla piirmäär limCO2(X)Y järgmiselt:
kus
5.4. Heiteühikud varasemate aastate eest Aasta 2025 aruandlusperioodil omandatud heitevõlast arvatakse maha summa, mis vastab enne kõnealust aruandlusperioodi omandatud heiteühikutele ja mis arvutatakse iga tootja kohta järgmiselt:
kus
6. Artikli 8 lõikes 2 osutatud tootja ülemäärase CO2-heite kindlaksmääramine Alates 2025. aastast arvutatakse iga tootja ja iga aasta Y aruandlusperioodi kohta sõidukikategooriapõhise ülemäärase CO2-heite exeCO2(X)Y väärtus järgmiselt, kui väärtus on positiivne (X = NO, M). 2025. aasta aruandlusperioodiks:
Aastate Y aruandlusperioodideks ajavahemikel 2026–2028, 2030–2033 ja 2035–2038:
Aastate Y aruandlusperioodideks ajavahemikel 2030–2033 ja 2035–2038:
Aastate Y = 2029, 2034 ja 2039 aruandlusperioodideks:
Aastate Y = 2034 ja 2039 aruandlusperioodideks:
2040. aasta aruandlusperioodiks:
Aastate Y > 2040 aruandlusperioodideks: exeCO2(NO)Y = (CO2(NO)Y – T(NO)Y) × VY exeCO2(M)Y = (CO2(M)Y – T(M)Y) × VY Kui ülaltoodud arvutuste tulemuseks on exeCO2(X)Y negatiivne väärtus, määratakse selle väärtuseks 0. kus
Kõigil muudel juhtudel määratakse ülemäärase heite exeCO2(X)Y väärtuseks 0 (X = NO, M). Artikli 8 lõikes 2 osutatud ülemäärane CO2-heide aasta Y aruandlusperioodi kohta leitakse järgmiselt: exeCO2Y = exeCO2(NO)Y + exeCO2(M)Y 6.1. ccCO2(X)Y,I kindlaksmääramine
ccCO2(X)I,Y = min(cCO2(X)I ;
|
2) |
II lisa asendatakse järgmisega: „II LISA Artiklis 11 osutatud kohandamine 1. CO2-võrdlusheite kohandamine pärast artikli 11 lõikes 2 osutatud tüübikinnitusmenetluste muutmist Pärast artikli 11 lõikes 2 osutatud tüübikinnitusmenetluste muutmist arvutatakse I lisa punktis 3.1.2 osutatud CO2-võrdlusheited uuesti. Selleks kohandatakse I lisa punktis 2.1 osutatud uute raskeveokite v ja nende esimese etapi sõidukite CO2-heidet (g/km), mis on kasutusotstarbe mp jaoks kindlaks määratud ja võrdlusperioodiks arvutatud, järgmiselt: CO2v,mp = CO2(RP)v,mp ∙ (∑ r sr,sg ∙ CO2r,mp)/ (∑ r sr,sg ∙ CO2(RP)r,mp) CO2pv,mp = CO2p(RP)v,mp ∙ (∑ r sr,sg ∙ CO2pr,mp)/ (∑ r sr,sg ∙ CO2p(RP)r,mp) kus
CO2-eriheited normaliseeritakse kooskõlas III lisaga, kasutades seejuures artikli 14 lõike 1 punktis f osutatud näitajate väärtusi, mida kohaldatakse artikli 11 lõike 2 punktis a osutatud aruandlusperioodil. Representatiivne raskeveok määratakse kindlaks artikli 11 lõikes 3 osutatud meetodi kohaselt. 2. Kohandatud CO2-võrdlusheite kohaldamine vastavalt artikli 11 lõikele 2 Kui tootja mõne uue raskeveoki CO2-eriheide aasta Y aruandlusperioodil on kindlaks määratud artikli 11 lõikes 2 osutatud muudatuste tulemusena, arvutatakse I lisa punktides 4 ja 5.1 kasutatav allrühma sg sõiduki CO2-võrdlusheide rCOsg järgmiselt: rCO2sg = ∑,i Vsg,i/Vsg x rCO2sg,,i kus
|
(*1) Sõidukite osakaalu ja tootjate keskmise CO2-eriheite arvutamiseks aastate 2030–2034 aruandlusperioodidel vastavalt punktide 2.4 ja 2.7 kohaselt määratakse N-kategooria heiteta eriotstarbelised veokid järgmiselt:
(*2) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*3) Vt punktis 1.4 esitatud määratlusi
(*4) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*5) Vt punktis 1.4 esitatud määratlusi
(*6) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*7) Vt punktis 1.4 esitatud määratlusi
(*8) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*9) Vt punktis 1.4 esitatud määratlusi
(*10) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*11) Vt punktis 1.4 esitatud määratlusi
(*12) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*13) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
(*14) Vt punktis 1.1 esitatud määratlusi
II LISA
„III LISA
Artiklis 4 osutatud uute raskeveokite keskmiste CO2-eriheidete normaliseerimine
1. CO2-eriheidete normaliseerimine
I lisa punkti 2.1 kohaste arvutuste tegemiseks normaliseeritakse raskeveokite CO2-heite väärtused CO2v,mp järgmiselt:
CO2v,mp = reportCO2v,mp + ΔCO2v,mp(m) + ΔCO2cvv,mp
m = PLsg,mp – PLv,mp + cCWv |
(N- ja O-kategooria raskeveokid) |
m = PMsg,mp – PMv,mp + cCWv |
(M-kategooria raskeveokid) |
Esimese etapi sõidukite CO2-heite väärtused CO2pv,mp normaliseeritakse sama metoodika kohaselt, kasutades esimese etapi sõidukite parameetreid,
kus
CO2v,mp |
on raskeveoki v kasutusotstarbe mp jaoks kindlaks määratud normaliseeritud CO2-heide, mida tuleb arvesse võtta I lisa punktis 2.1 esitatud arvutustes; |
reportCO2v,mp |
on uue raskeveoki v CO2-heide (g/km), mis on kasutusotstarbe mp jaoks kindlaks määratud ning millest on teatatud vastavalt artiklitele 13a ja 13b; |
ΔCO2v,mp(m) |
määratakse kindlaks punkti 3 kohaselt; |
ΔCO2cvv,mp |
määratakse kindlaks punkti 4 kohaselt; |
PLv,mp |
on raskeveoki v kandevõime kasutusotstarbe mp korral, mis on kindlaks määratud vastavalt artiklitele 13a ja 13b esitatud andmete põhjal; |
PLsg,mp |
on veokite allrühma sg kandevõime kasutusotstarbe mp korral, nagu esitatud I lisa punktis 2.5; |
PMv,mp |
on raskeveoki v reisijate mass kasutusotstarbe mp korral, mis on kindlaks määratud vastavalt artiklitele 13a ja 13b esitatud andmete põhjal; |
PMsg,mp |
on veokite allrühma sg reisijate mass kasutusotstarbe mp korral, nagu esitatud I lisa punktis 2.5; |
cCWv |
on raskeveoki v tühimassi parandus, mida kohaldatakse punkti 2 kohaselt. |
2. Tühimassi normaliseerimine
Kuna raskeveoki kasulikkus on seda suurem, mida suurem on selle suurim tehniliselt lubatud kandevõime või reisijate arv, kuid tehnilistel põhjustel on nende näitajate suuremad väärtused seotud suurema tühimassi ja seega suurema CO2-heitega, tehakse veokite allrühma sg raskeveoki v CO2-eriheite punkti 1 kohaseks normaliseerimiseks asjaomase sõiduki tühimassi järgmine parandus:
cCWv = asg · (maxPLsg – maxPLv) |
(N-kategooria raskeveokid) |
cCWv = 0 |
(O-kategooria raskeveokid) |
cCWv = asg · (maxPNsg – maxPNv) |
(M-kategooria raskeveokid) |
kus
asg |
on lineaarkordaja, mis määratakse raskeveoki v selle aasta aruandlusperioodiks, mil raskeveok registreeriti, kindlaks kooskõlas punktiga 2.1; |
maxPLv |
on raskeveoki v suurim tehniliselt lubatud kandevõime, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; |
maxPNv |
on raskeveoki v suurim tehniliselt lubatud reisijate arv, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; |
maxPLsg |
on veokite allrühma sg suurim tehniliselt lubatud kandevõime, mis on kindlaks määratud kooskõlas I lisa punktiga 2.5; |
maxPNsg |
on veokite allrühma sg suurim tehniliselt lubatud reisijate arv, mis on kindlaks määratud kooskõlas I lisa punktiga 2.5. |
2.1. Normaliseerimisparameetrite kindlaksmääramine
Igaks aruandlusperioodiks määratakse CWv väärtuse ja maxPLv väärtuse (N-kategooria raskeveokite puhul) ja maxPNv väärtuse (M-kategooria raskeveokite puhul) seose lineaarregressiooni analüüsiga kindlaks parameetrid asg ja bsg , võttes arvesse kõiki veokite allrühma sg uusi registreeritud raskeveokeid v:
CWv ≈ asg maxPLv + bsg |
(N-kategooria raskeveokid) |
CWv ≈ asg maxPNv + bsg |
(M-kategooria raskeveokid) |
kus
CWv |
on raskeveoki v tühimass, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; kui täpne väärtus ei ole teada, võib selle ligikaudselt võrdsustada raskeveoki v korrigeeritud tegeliku massiga; |
maxPLv |
on raskeveoki v suurim tehniliselt lubatud kandevõime, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; |
maxPNv |
on raskeveoki v suurim tehniliselt lubatud reisijate arv, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal. |
3. CO2-heite muutmine sõiduki täismassi muutmise tõttu
Raskeveoki v kasutusotstarbe mp jaoks kindlaks määratava CO2-heite tagantjärele muutmine raskeveokile CO2-heite kindlaksmääramiseks omistatud täismassi tagantjärele muutmise tõttu toimub järgmise lineaarse lähenduse kohaselt:
ΔCO2v,mp(m) = m (CO2v,r – CO2v,l) / (Mr – Ml)
kus
m |
on raskeveokile v CO2-heite kindlaksmääramiseks omistatud täismassi muudatus; |
CO2v,r |
on raskeveoki v CO2-heide (g/km) ilma massi muudatuseta, mis on kindlaks määratud sama kasutusotstarbe mp jaoks tüüpilise koormuse tingimustes; |
CO2v,l |
on raskeveoki v CO2-heide (g/km) ilma massi muudatuseta, mis on kindlaks määratud sama kasutusotstarbe mp jaoks kerge koormuse tingimustes; |
Mr |
on sõiduki modelleeritud täismass ilma massi muudatuseta sama kasutusotstarbe mp jaoks tüüpilise koormuse tingimustes; |
Ml |
on sõiduki modelleeritud täismass ilma massi muudatuseta sama kasutusotstarbe mp jaoks kerge koormuse tingimustes. |
4. Erinevate veoseruumi mahtude normaliseerimine
Sama allrühma O-kategooria raskeveokite veoseruumid on erineva mahuga. Kuna raskeveoki kasulikkus on seda suurem, mida suurem on selle veoseruumi maht, kuid tehnilistel põhjustel on selline suurenemine seotud ka suurema CO2-heitega, korrigeeritakse veokite allrühma sg raskeveoki v CO2-heidet järgmiselt:
ΔCO2cvv,mp = asg,mp (CVsg – CVv)
kus
asg,mp |
on lineaarkordaja, mis määratakse raskeveoki v selle aasta aruandlusperioodiks, mil raskeveok registeeriti, kindlaks kooskõlas punktiga 4.1; |
CVv |
on raskeveoki v veoseruumi maht, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; |
CVsg |
on veokite allrühma sg veoseruumi maht, mis on kindlaks määratud kooskõlas I lisa punktiga 2.5. |
N- ja M-kategooria raskeveokite korral on CO2-heite parandus ΔCO2cvv,mp 0.
4.1. Normaliseerimisparameetrite kindlaksmääramine
Igaks aruandlusperioodiks ja iga kasutusotstarbe jaoks määratakse [reportCO2v,mp + ΔCO2v,mp(m)] väärtuste ja CVv väärtuste seose lineaarregressiooni analüüsiga kindlaks parameetrid asg,mp ja bsg,mp , võttes arvesse kõiki veokite allrühma sg uusi registreeritud raskeveokeid v:
reportCO2v,mp + ΔCO2v,mp(m) ≈ asg,mp · CVv + bsg,mp
kus
CVv |
on raskeveoki v veoseruumi maht, mis on kindlaks määratud artiklite 13a ja 13b kohaselt esitatud andmete põhjal; |
reportCO2v,mp, ΔCO2v,mp(m) |
on määratletud punktis 1.“ |
IV LISA
Artiklite 13a ja 13b kohaseid seirealuseid ja esitatavaid andmeid käsitlevad reeglid
A OSA. ANDMED, MILLE SEIRET TEEVAD JA MIDA ESITAVAD LIIKMESRIIGID
a) |
liikmesriigi territooriumil registreeritud kõigi artiklis 2 osutatud uute raskeveokite valmistajatehase tähised (VIN-koodid); |
b) |
tootja nimi; |
c) |
mark (tootja käibenimi); |
d) |
vastavussertifikaadi kandes 38 märgitud kerekood, kaasa arvatud määruse (EL) 2018/858 I lisa 2. liites osutatud täiendavad numbrid, kui see on kohaldatav; |
e) |
artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis a või b osutatud raskeveokite puhul vastavustunnistuse kannetes 23, 23.1 ja 26 märgitud teave jõuseadme kohta; |
f) |
vastavussertifikaadi kandes 29 märgitud raskeveoki suurim kiirus; |
g) |
komplekteerimisetapp, nagu märgitud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (1) VIII lisa punkti 2 kohase vastavussertifikaadi valitud näidisel; |
h) |
vastavussertifikaadi kandes 0.4 märgitud sõidukikategooria; |
i) |
vastavussertifikaadi kandes 1 märgitud telgede arv; |
j) |
vastavussertifikaadi kandes 16.1 märgitud suurim tehniliselt lubatud täismass; |
k) |
vastavussertifikaadi kandes 49.1 märgitud tootja andmefaili krüptograafilise räsi jäljend; kuni 30. juunini 2025 registreeritud raskeveokite puhul võivad liikmesriigid esitada ainult krüptograafilise räsi esimesed kaheksa tähe- või numbrimärki; |
l) |
vastavussertifikaadi kandes 49.5 märgitud CO2-eriheide; |
m) |
vastavussertifikaadi kandes 49.6 märgitud keskmine kandevõime; |
n) |
registreerimise kuupäev; |
o) |
artikli 3 punktis 25 osutatud eriti raske autorongi N3-kategooria raskeveoki korral selle vastavussertifikaadi kandes 16.4 või üksiksõiduki tüübikinnitustunnistusel märgitud autorongi suurim tehniliselt lubatud mass; |
p) |
eriotstarbelise sõiduki korral selle vastavussertifikaadi kandes 51 märgitud otstarve; |
q) |
vastavussertifikaadi kandes 3 märgitud veotelgede arv; |
r) |
määruse (EL) 2018/858 artikli 2 lõike 3 punkti b alusel tüübikinnituse saanud raskeveokite korral teave, et raskeveok on projekteeritud ja valmistatud või kohandatud tsiviilkaitses, tuletõrjes ja korrakaitsejõududes kasutamiseks; |
s) |
tsiviilkaitses, tuletõrjes või korrakaitsejõududes kasutamiseks registreeritud raskeveokite korral kinnitus, et sõiduk on registreeritud tsiviilkaitses, tuletõrjes või korrakaitsejõududes kasutamiseks ja et see vastab käesoleva määruse artikli 3a lõikes 5 sätestatud tingimustele. Kõigi raskeveokite, sealhulgas üksiksõiduki tüübikinnituse saanud raskeveokite puhul on vastav teave see, mis on esitatud ELi vastavussertifikaadil või ELi üksiksõiduki tüübikinnitustunnistusel või riiklikul üksiksõiduki tüübikinnitustunnistusel kooskõlas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/683 sätestatud näidistega ja olenemata sellest, kas kehtib mõni määruse (EL) 2018/858 artikli 45 lõike 1 kohane riiklik erand. |
B OSA. ANDMED, MIDA PEAVAD ESITAMA TOOTJAD VÕI MUUD ÜKSUSED
Käesoleva määruse artikli 13b kohaselt peab iga andmete esitaja esitama järgmised andmed raskeveokite kohta, mille jaoks on kooskõlas määrusega (EL) 2017/2400 ja rakendusmäärusega (EL) 2022/1362 kohustuslik esitada tootja andmefail või sõiduki teabefail.
IV lisa A osa punktides p ja q osutatud raskeveokite puhul teatab artiklis 7a osutatud tootja kooskõlas artikli 2 lõigetega 4 ja 5 komisjonile, kui raskeveokile, millele tavaliselt tehakse artiklis 3a sätestatud kohustuste suhtes erand, ei ole vaja seda erandit teha.
Sõiduki kategooria / veokite allrühmad |
Andmete esitaja |
|||||||||||||||
Esimese etapi sõiduki tootja (2) |
Vaheetapi sõiduki tootja (3) |
Määratud tehniline teenistus (9) |
||||||||||||||
N / kõik |
Ei ole kohaldatav |
Ei ole kohaldatav |
|
Ei ole kohaldatav |
||||||||||||
M / kõik |
esimese etapi sõiduki kohta. |
Ei ole kohaldatav |
terviksõiduki või komplekteeritud sõiduki kohta. |
Ei ole kohaldatav |
||||||||||||
O / kõik |
Ei ole kohaldatav |
Ei ole kohaldatav |
|
|
Nr |
Seirealused andmed |
Allikas |
Sõidukikategooriad |
15 |
Mark (tootja käibenimi) |
|
Kõik |
24 |
Jõuülekandeseadme tootja nimi ja aadress |
Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
25 |
Mark (jõuülekandeseadme tootja käibenimi) |
Määruse (EL) 2017/2400 VI lisa 1. liites esitatud osa, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
32 |
Teljetootja nimi ja aadress |
Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.4 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; O-kategooria |
33 |
Mark (teljetootja käibenimi) |
Määruse (EL) 2017/2400 VII lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi seadmestiku või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 0.1 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; O-kategooria |
39 |
Rehvitootja nimi ja aadress |
Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 1 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; O-kategooria |
40 |
Mark (rehvitootja käibenimi) |
Määruse (EL) 2017/2400 X lisa 1. liites esitatud komponendi, eraldi sõlme või süsteemi sertifikaadi näidise punkt 3 |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; O-kategooria |
72 |
Modelleerimisvahendi kasutamise loa number |
|
Kõik |
75 |
Mootori CO2-heite mass WHTC tsükli (8) vältel (g/kWh) |
Komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 (2) I lisa 5. liite lisandi punkt 1.4.2 või 7. liite lisandi punkt 1.4.2, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
76 |
Mootori kütusekulu WHTC tsükli vältel (g/kWh) |
Komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5. liite lisandi punkt 1.4.2 või 7. liite lisandi punkt 1.4.2, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
77 |
Mootori CO2-heite mass WHSC tsükli (9) vältel (g/kWh) |
Komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5. liite lisandi punkt 1.4.1 või 7. liite lisandi punkt 1.4.1, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
78 |
Mootori kütusekulu WHSC tsükli vältel (g/kWh) |
Komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5. liite lisandi punkt 1.4.1 või 7. liite lisandi punkt 1.4.1, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
101 |
Raskeveokite puhul, mille modelleerimise kuupäev on 1. juuli 2020 või hilisem, mootori tüübikinnituse number |
Määruse (EL) nr 582/2011 I lisa 5., 6. või 7. liite lisandi punkt 1.2.1, olenevalt sellest, milline on kohaldatav |
N-kategooria; M-kategooria: ainult esimese etapi sõiduk; |
102 |
Raskeveokite puhul, mille modelleerimise kuupäev on 1. juuli 2021 või hilisem, komaeraldusega väärtusi sisaldav fail, millel on sama nimi kui tööfailil ja mille laiend on.vsum ning mis sisaldab koondtulemusi iga modelleeritud kasutusotstarbe ja kandevõime tingimuste kohta |
Fail, mis luuakse määruse (EL) 2017/2400 artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud modelleerimisvahendiga selle graafilise kasutajaliidese versioonis |
kõik |
C OSA. ÕHUTAKISTUSE VÄÄRTUSE (CDXA) VAHEMIKUD ARTIKLI 13c KOHASEKS AVALDAMISEKS
Selleks, et teha kandes 23 määratletud CdxA väärtus artikli 13c kohaselt üldsusele kättesaadavaks, kasutab komisjon vahemikke, mis on määratletud alljärgnevas tabelis, milles on iga CdxA väärtuse jaoks antud vastav vahemik:
Vahemik |
CdxA väärtus [m2] |
|
Min CdxA (CdxA ≥ min CdxA) |
Max CdxA (CdxA < MaxCdxA) |
|
A1 |
0,00 |
3,00 |
A2 |
3,00 |
3,15 |
A3 |
3,15 |
3,31 |
A4 |
3,31 |
3,48 |
A5 |
3,48 |
3,65 |
A6 |
3,65 |
3,83 |
A7 |
3,83 |
4,02 |
A8 |
4,02 |
4,22 |
A9 |
4,22 |
4,43 |
A10 |
4,43 |
4,65 |
A11 |
4,65 |
4,88 |
A12 |
4,88 |
5,12 |
A13 |
5,12 |
5,38 |
A14 |
5,38 |
5,65 |
A15 |
5,65 |
5,93 |
A16 |
5,93 |
6,23 |
A17 |
6,23 |
6,54 |
A18 |
6,54 |
6,87 |
A19 |
6,87 |
7,21 |
A20 |
7,21 |
7,57 |
A21 |
7,57 |
7,95 |
A22 |
7,95 |
8,35 |
A23 |
8,35 |
8,77 |
A24 |
8,77 |
9,21 |
V LISA
Artiklites 13a–13c osutatud andmete esitamine ja haldamine
1. LIIKMESRIIKIDE ARUANDLUS
1.1. |
Pädeva asutuse kontaktisik edastab IV lisa A osas täpsustatud andmed artikli 13a kohaselt elektroonilise edastussüsteemi kaudu Euroopa Keskkonnaametile. |
Kontaktisik saadab komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile teate andmete edastamise kohta järgmistele aadressidele:
EC-CO2-HDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
ning
HDV-monitoring@eea.europa.eu
2. TOOTJATE ARUANDLUS
2.1. |
Tootjad esitavad komisjonile viivitamata järgmise teabe:
Tootjad teatavad komisjonile viivitamata kõigist muudatustest nimetatud teabes. Teave saadetakse punktis 1.1 osutatud aadressidele. |
2.2. |
Tootja kontaktisik edastab I lisa B osa punktis 2 osutatud andmed artikli 13b kohaselt elektroonilise edastussüsteemi kaudu Euroopa Keskkonnaametile. |
Kontaktisik saadab komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile teate andmete edastamise kohta punktis 1.1 osutatud e-posti aadressidele.
3. ANDMETÖÖTLUS
3.1. |
Euroopa Keskkonnaamet töötleb punktide 1.1 ja 2.2 kohaselt edastatud andmeid ning kannab need seejärel registrisse. |
3.2. |
Eelneval aruandlusperioodil registreeritud raskeveokite kohta käivad andmed, mis on kantud registrisse, avaldatakse iga aasta 30. aprilliks, välja arvatud järgmised andmed:
|
3.3. |
Kui pädev asutus või tootja avastab esitatud andmetes vigu, teatab ta nendest viivitamata komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile, edastades veateate Euroopa Keskkonnaametile ning saates e-kirja punktis 1.1 osutatud aadressidele. |
3.4. |
Komisjon kontrollib neid vigu koos Euroopa Keskkonnaametile ning asjakohasel juhul parandab andmed registris. |
3.5. |
Komisjon teeb Euroopa Keskkonnaameti abiga enne punktide 1.1 ja 2.2 kohase andmete edastamise tähtaega aegsasti kättesaadavaks andmete edastamise elektroonilised vormid. |
VI LISA
Vastavustabel
Määrus (EL) 2018/956 |
Käesolev määrus |
Artikkel 1 |
Artikli 1 lõige 2 |
Artikkel 2 |
Artikkel 2 |
Artikkel 3 |
Artikkel 3 |
Artikkel 4 |
Artikkel 13a |
Artikkel 5 |
Artikkel 13b |
Artikkel 6 |
Artikkel 13c |
Artikkel 7 |
Artikkel 13d |
Artikkel 8 |
Artikkel 13e |
Artikkel 9 |
Artikkel 13f |
Artikkel 10 |
— |
Artikkel 11 |
Artikkel 14 |
Artikkel 12 |
Artikkel 16 |
Artikkel 13 |
Artikkel 17 |
Artikkel 14 |
— |
I lisa |
IV lisa |
II lisa |
V lisa“. |
(1) Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/683, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 seoses mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve suhtes kohaldatavate haldusnõuetega (ELT L 163, 26.5.2020, lk 1).
(2) Komisjoni määruse (EL) 2017/2400 artikli 3 punkt 29.
(3) Komisjoni määruse (EL) 2017/2400 artikli 3 punkt 31.
(4) Komisjoni määruse (EL) 2017/2400 artikli 3 punkt 4a.
(5) Tootja arvepidamisfail (MRF), määruse (EL) 2017/2400 artikli 3 punkt 23.
(6) Sõiduki andmefail (VIF), määruse (EL) 2017/2400 artikli 3 punkt 25.
(7) Rakendusmääruse (EL) 2022/1362 artikli 2 punkt 5.
(8) Tootja andmefail, rakendusmääruse (EL) 2022/1362 artikli 2 punkt 9.
(9) Rakendusmääruse (EL) 2022/1362 artikli 8 lõiked 6 ja 7.
(*1) Lisateave
(2) Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1).
(10) Komisjoni 11. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 19/2011, mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste tootja andmesildi ja tehasetähise tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 8, 12.1.2011, lk 1).
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1610/oj
ISSN 1977-0650 (electronic edition)