ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 197 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
65. aastakäik |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/1 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1299,
24. märts 2022,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks kauplemiskohtade positsioonide haldamise kontrolli sisu
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 57 lõike 8 neljandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2021/338 (2) on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 57 muudatused seoses positsioonide haldamise kontrolliga. |
(2) |
Vastavalt direktiivi 2014/65/EL artikli 57 muudatustele peavad kauba tuletisinstrumentidega kauplevad kauplemiskohad kehtestama tõhusad positsioonide haldamise kontrollid ja neid kohaldama, et ennetada ja käsitleda nõuetele mittevastavat kauplemist, toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi ning tagada turgude tõhusus. |
(3) |
Tõhus positsioonide haldamise kontroll hõlmab näiteks õiguslikku korda positsioonide lõppomanike ja emaettevõtjate andmete kogumiseks ja kasutamiseks, samuti tehnilisi meetmeid, näiteks aruandeid ja parameetreid näiteks positsioonide koondpaneeli koostamiseks. Seetõttu peaksid tõhusad positsioonide haldamise kontrollid olema tihedalt seotud kauplemiskoha pideva järelevalvega ja tuginema sellele. |
(4) |
Tagamaks, et positsiooni olemasolu hinna leidmise protsessi põhjendamatult ei mõjuta, ning selleks, et teha kindlaks positsioonide kuhjumine, mis võib põhjustada hinnamoonutusi, turuga manipuleerimist või muid kuritarvituslikke kauplemistavasid, peaksid kauplemiskohad olema teadlikud suurtest positsioonidest, mida hoiavad positsioonide lõppomanikud ja emaettevõtjad füüsiliselt arveldatavates kaubatuletisinstrumentides, ning nende positsioonide hoidmise põhjustest. Kuna aluseks oleva füüsilise kauba tegelikule pakkumisele seab piirid pakkumise piiratus, on füüsiliselt arveldatavad kaubatuletisinstrumendid vastuvõtlikumad nõuetele mittevastavatele kauplemistavadele, nagu turu mõjutamine hinnasurve või suurte varude kokkuostu kaudu, kus vastaspooled kasutaksid valitsevat seisundit, et määrata kunstlikult kaubatuletisinstrumendi või aluseks oleva kauba hind. Seetõttu tuleks suured positsioonid kindlaks teha nii nende kaubatuletisinstrumentide puhul, mis on loodud füüsiliseks arveldamiseks, kui ka nende kaubatuletisinstrumentide puhul, mida saab füüsiliselt arveldada ostja või müüja valikul. |
(5) |
Selle, mis on suur positsioon, peaksid otsustama kauplemiskohad, võttes arvesse asjaomase turu suurust ja koosseisu. Selleks peaksid kauplemiskohad kehtestama kvalitatiivsed või kvantitatiivsed kriteeriumid, mida kasutatakse selliste suurte riskide kontsentreerumiste kindlakstegemiseks, ning kehtestama menetlused kõigi kelle tahes omanduses olevate positsioonide tuvastamiseks, mis ületavad eelnevalt kindlaksmääratud vastutustasemeid. Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid võivad muu hulgas olla kaubatuletisinstrumendi kogu avatud positsiooni suurus, positsiooniomaniku osa positsioonis, turgude volatiilsus ja aluseks oleva kaubaturu omadused. Selliste tasemete ületamise korral peaks kauplemiskoht püüdma mõista selle suure positsiooni kujunemise põhjuseid. Selleks peaks kauplemiskoht hindama, kas ta peab nõudma selle suure positsiooni omanikult lisateavet, võttes eelkõige arvesse seda, kui sageli ületavad selle isiku hoitavad positsioonid vastutustasemeid ja seda, mil määral neid ületatakse. Selline teave võib muu hulgas hõlmata positsioone seotud toodetes, avatud positsiooni majanduslikku põhjust ja tegevust seotud aluseks oleval kaubaturul. Kauplemiskoht peaks võtma juba olemasoleva või teabenõude kaudu kogutud teabe põhjal vajaduse korral asjakohaseid meetmeid. |
(6) |
On oluline, et kehtestatud vastutustasemed oleksid sihtotstarbe jaoks piisavad ja tõhusad, ning et pädevat asutust teavitataks nende vastutustasemete kehtestamise ja ajakohastamise metoodikast. |
(7) |
Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
(8) |
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avatud avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Üldised järelevalvekohustused
Kauplemiskohad peavad kehtestama korra positsioonide lõppomanike ja emaettevõtjate positsioonide pidevaks jälgimiseks igas kauplemiskohas kaubeldavas kaubatuletisinstrumendis.
Artikkel 2
Vastutustasemed
1. Oma positsioonide haldamise kontrolli osana kehtestavad kaubatuletisinstrumentidega kauplemist pakkuvad kauplemiskohad vastutustaseme hetkekuul, nagu on määratletud komisjoni delegeeritud määruse 2022/1301 (4) artikli 2 lõikes 3, ning muudel kuudel, nagu on määratletud delegeeritud määruse 2022/1301 artikli 2 lõikes 4, kauplemiseks kättesaadavaks tehtud kaubatuletisinstrumentidele, mis on füüsiliselt arveldatavad, või mida saab füüsiliselt arveldada.
2. Lõike 1 kohaldamisel on vastutustase positsioonide lõppomaniku või emaettevõtja poolt kaubatuletisinstrumendis hoitava netopositsiooni tase, mille ületamise korral võib kauplemiskoht nõuda lisateavet vastavalt lõikele 3.
3. Kui positsioonide lõppomaniku või emaettevõtja netopositsioon lõikes 1 osutatud kaubatuletisinstrumendis ületab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt hetkekuuks või muudeks kuudeks kehtestatud vastutustaset, hangib kauplemiskoht vajaduse korral teavet selles kaubatuletisinstrumendis hoitava positsiooni laadi ja eesmärgi kohta.
Hinnates, kas teabe hankimine on asjakohane, võtab kauplemiskoht arvesse seda, kui sageli ja millises ulatuses on sama positsioonide lõppomanik või emaettevõtja vastutustasemeid ületanud ja muud olemasolevat asjakohast teavet.
Artikkel 3
Vastutustasemete läbivaatamine ja aruandlus
1. Kauplemiskohad hindavad igal aastal artikli 2 lõike 1 kohaselt kehtestatud vastutustasemete asjakohasust ja mõjusust.
2. Kauplemiskoht teavitab oma pädevat asutust metoodikast, mida kasutatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud vastutustasemete määramiseks.
3. Kauplemiskoht teavitab igal aastal oma pädevat asutust vastutustaseme ületamise juhtude arvust, artikli 2 lõike 3 kohaselt esitatud lisateabe nõuetest ja artikli 2 lõike 4 kohaselt võetud meetmetest.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
(4) Komisjoni 31. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus 2022/1301, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2020/1226 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses teabega, mis tuleb bilansiliste sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul esitada kooskõlas standardväärtpaberistamise teate nõuetega (ELT L 197, xx.xx.2022, lk 10).
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/4 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1300,
24. märts 2022,
millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/1093, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid investeerimisühingute ja turukorraldajate positsioonide aruannete vormingu kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 58 lõike 5 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2021/338 (2) on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 58 muudatused seoses positsioonidest teatamisega. |
(2) |
Vastavalt nimetatud muudatustele direktiivi 2014/65/EL artiklis 58 ei kohaldata positsioonidest teatamist enam kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c osutatud väärtpaberite suhtes, mis on seotud kõnealuse direktiivi I lisa C jao punktis 10 osutatud kauba või alusvaraga. Seepärast tuleks rakendusmääruses (EL) 2017/1093 (3) sätestatud rakenduslikest tehnilistest standarditest jätta välja viited nendele tuletisinstrumentide kategooriatele. |
(3) |
Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/1093 vastavalt muuta. |
(4) |
Käesolev määrus tugineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule. |
(5) |
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakendusliku tehnilise standardi eelnõu kohta avatud avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult (4), |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) 2017/1093 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).
(3) Komisjoni 20. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1093, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid investeerimisühingute ja turukorraldajate positsioonide aruannete vormingu kohta (ELT L 158, 21.6.2017, lk 16).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
LISA
Rakendusmääruse (EL) 2017/1093 II lisa tabel 2 asendatakse järgmisega:
„Tabel 2
Tabel andmeväljadega, mis tuleb artikli 2 kohaldamisel täita kõigi positsioonide kohta kõigi lepingute kõigi lõpptähtaegade arvestuses
ANDMEVÄLI |
ESITATAVAD ANDMED |
ARUANDEVORMING |
Aruande esitamine kuupäev ja kellaaeg |
Andmeväljale tuleb märkida aruande esitamise kuupäev ja kellaeg. |
{DATE_TIME_FORMAT} |
Aruande viitenumber |
Andmeväljale tuleb märkida esitaja määratud kordumatu tunnus, mille järgi saab aruande üheselt kindlaks teha nii selle esitaja kui ka selle saanud pädev asutus. |
{ALPHANUM-52} |
Kajastatud positsiooni kauplemispäeva kuupäev |
Andmeväljale tuleb märkida kuupäev, mil kajastatud positsiooni kauplemispäeva lõpu seisuga asjaomases kauplemiskohas hoitakse. |
{DATEFORMAT} |
Aruande staatus |
Märge selle kohta, kas tegemist on uue aruandega või varasema aruande tühistamise või muutmisega. Kui varasem aruanne tühistatakse või seda muudetakse, tuleks saata aruanne, mis sisaldab kõiki algse aruande üksikasju, ning kasutada algse aruande viitenumbrit ja märkida aruande staatuseks CANC. Muudatuste korral tuleks saata aruanne, mis sisaldab kõiki algse aruande üksikasju ja kõiki vajalikke muudatusi, ning kasutada algse aruande viitenumbrit ja märkida aruande staatuseks AMND. |
NEWT – uus CANC – tühistamine AMND – muudatus |
Andmeid esitava üksuse tunnus |
Aruannet esitava investeerimisühingu tunnus. Juriidiliste isikute korral tuleb andmeväljale märkida juriidilise isiku tunnus (LEI), ilma LEI-ta füüsiliste isikute korral riiklik tunnus {NATIONAL_ID}. |
{LEI} või {NATIONAL_ID} – füüsilised isikud |
Positsiooni omaniku tunnus |
Juriidiliste isikute korral tuleb andmeväljale märkida juriidilise isiku tunnus (LEI), ilma LEI-ta füüsiliste isikute korral riiklik tunnus {NATIONAL_ID}. (Märkus: kui tegemist on aruannet esitava ühingu omandipositsiooniga, on see andmeväli identne andmeväljaga „Andmeid esitava üksuse tunnus“). |
{LEI} või {NATIONAL_ID} – füüsilised isikud |
Positsiooni omaniku e-posti aadress |
E-posti aadress positsioone käsitlevate teadete jaoks. |
{ALPHANUM-256} |
Lõpliku emaüksuse tunnus |
Juriidiliste isikute korral tuleb andmeväljale märkida juriidilise isiku tunnus (LEI), ilma LEI-ta füüsiliste isikute korral riiklik tunnus {NATIONAL_ID}. Märkus: see andmeväli võib olla identne andmeväljaga „Andmeid esitava üksuse tunnus“ või „Positsiooni omaniku tunnus“, kui lõplikul emaüksusel on oma positsioonid või ta koostab ise aruandeid. |
{LEI} või {NATIONAL_ID} – füüsilised isikud |
Lõpliku emaüksuse e-posti aadress |
E-posti aadress koondpositsioonidega seotud kirjavahetuse jaoks. |
{ALPHANUM-256} |
Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja emaettevõtja staatus |
Andmeväljale tuleb märkida, kas positsiooni omanik on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes teeb emaettevõtjast sõltumatuid investeerimisotsuseid, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/1301 (*1) artikli 4 lõikes 2. |
TRUE – positsiooni omanik on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes teeb sõltumatuid investeerimisotsuseid FALSE – positsiooni omanik ei ole ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, kes teeb sõltumatuid investeerimisotsuseid |
Kauplemiskohtades kaubeldava lepingu tunnuskood |
Kaubatuletislepingu, lubatud heitkoguse väärtpaberi või selle tuletisinstrumendi tunnus. Kauplemiskohtades kaubeldavate lepingutega majanduslikus mõttes samaväärsete börsiväliste lepingute käsitlemiseks vt andmeväli „Kauplemiskoha tunnus“. |
{ISIN} |
Kauplemiskoha tootekood |
Andmeväljale tuleb märkida kauplemiskoha kasutatav kordumatu ja ühene tähtnumbriline tunnus, mida kasutatakse ühe tootega seotud mitmesuguste lõpptähtaegade ja täitmishindadega lepingute puhul. |
{ALPHANUM-12} |
Kauplemiskoha tunnus |
Kauplemiskohas kaubeldavate lepingutega seotud positsioonide korral tuleb andmeväljale märkida segmendi MIC-kood vastavalt standardile ISO 10383. Kui segmendi MIC puudub, siis kasutatakse korraldaja MIC-koodi. |
{MIC} |
Majanduslikus mõttes samaväärsete börsiväliste lepingutega seotud kauplemiskohas mittekaubeldavate positsioonide korral kasutada MIC-koodi XXXX. Börsiväliselt kaubeldavate noteeritud tuletisinstrumentide või lubatud heitkoguse väärtpaberite korral kasutada MIC-koodi XOFF. |
|
|
Positsiooni liik |
Andmeväljale tuleb märkida, kas positsioon on futuurides, optsioonides, lubatud heitkoguse väärtpaberites või nende tuletisinstrumentides või muud liiki lepingus. |
OPTN – optsioonid, sh eraldi kaubeldavad futuuride või muud liiki lepingute optsioonid, v.a tooted, mille puhul on tegemist varjatud optsiooniga FUTR – futuurid EMIS – lubatud heitkoguse väärtpaberid ja nende tuletisinstrumendid OTHR – muu lepinguliik |
Positsiooni lõpptähtaeg |
Märge selle kohta, kas kajastatud positsiooni hõlmava lepingu lõpptähtaeg kajastab lähimat tarnekuud (spot month) või kõiki muid kuid. Märkus: lähima tarnekuu (spot month) ja kõigi muude kuude kohta tuleb esitada eraldi aruanded. |
SPOT – lähim tarnekuu (spot month), sh kõik liigi EMIS positsioonid OTHR – kõik muud kuud |
Positsioonide hulk |
Andmeväljale tuleb märkida kaubatuletisinstrumendis, lubatud heitkoguse väärtpaberis või selle tuletisinstrumendis olevate positsioonide hulk netoarvestuses, väljendatuna kas partiides, kui positsioonipiiranguid väljendatakse partiides, või alusvara ühikutes. Pikkade positsioonide korral tuleb andmeväljale märkida positiivne arv, lühikeste positsioonide korral negatiivne arv. |
{DECIMAL-15/2} |
Positsioonide hulk |
Andmeväljale tuleb märkida ühikud, mida kasutati positsioonide hulga kajastamisel. |
LOTS – kui positsioonide hulka väljendatakse partiides {ALPHANUM-25} – kasutatud ühikute kirjeldus, kui positsioonide hulka väljendatakse alusvara ühikutes. UNIT – kui positsioonide hulka väljendatakse ühikutes |
Delta ekvivalendi põhine positsioonide hulk |
Kui positsiooni liik on OPTN või on tegemist liigi EMIS optsiooniga, tuleb andmeväljale märkida delta ekvivalendi põhine positsioonide hulk, mis esitati andmeväljal „Positsioonide hulk“. Ostetud ostuoptsioonide ja väljakirjutatud müügioptsioonide korral tuleb andmeväljale märkida positiivne arv, ostetud müügioptsioonide ja väljakirjutatud ostuoptsioonide korral negatiivne arv. |
{DECIMAL-15/2} |
Märge selle kohta, kas positsioon vähendab riski seoses äritegevusega. |
Andmeväljale tuleb märkida, kas positsioon vähendab riski kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2022/1301 artikliga 7. |
TRUE – positsioon vähendab riski FALSE – positsioon ei vähenda riski |
(*1) Komisjoni 31. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1301, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2020/1226 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses teabega, mis tuleb bilansiliste sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul esitada kooskõlas standardväärtpaberistamise teate nõuetega (ELT L 197, xx.xx.2022, lk 10).“
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/10 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1301,
31. märts 2022,
millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2020/1226 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid seoses teabega, mis tuleb bilansiliste sünteetiliste väärtpaberistamiste puhul esitada kooskõlas standardväärtpaberistamise teate nõuetega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 27 lõike 6 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/1226 (2) on sätestatud teave, mille väärtpaberistamise tehingu osalised peavad tavapärase tegelikku müüki hõlmava väärtpaberistamise korral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) esitama vastavalt lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise (standardväärtpaberistamise) teatega seotud nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/2402 artiklites 19–22 ja artiklites 23–26. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/557 (3) muudeti määrust (EL) 2017/2402, laiendades standardväärtpaberistamise raamistikku bilansilistele sünteetilistele väärtpaberistamistele. Seega on vaja täpsustada, millist teavet peavad väärtpaberistamise tehingu algatajad ESMA-le esitama, et bilansilise sünteetilise väärtpaberistamise korral täita standardväärtpaberistamise teatega seotud nõudeid. |
(3) |
Selleks et investorid, potentsiaalsed investorid ja pädevad asutused saaksid võrdleva ülevaate iga liiki standardväärtpaberistamise tehingute kohta, on vaja tagada kõigi standardväärtpaberistamise teadete kooskõlalisus. Seepärast peaks teave, mille väärtpaberistamise tehingu algatajad peavad esitama standardväärtpaberistamise nõuete täitmise kohta vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artiklitele 26b–26e, vastama samasugustele standarditele ja üksikasjalikkuse tasemele, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/1226 I, II ja III lisas. Mõne kriteeriumi puhul piisab lihtsast vastavuse kinnitamisest, samas kui teiste kriteeriumide puhul on nõutav lisateave. Seega on vaja eristada neid standardväärtpaberistamise kriteeriume, mille puhul piisab lihtsast kinnitusest, kriteeriumidest, mille puhul on vajalik lühiselgitus või üksikasjalik selgitus. |
(4) |
Bilansilised sünteetilised väärtpaberistamised, mille puhul ei ole vaja koostada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1129 (4) kohast prospekti, võimaldavad tehinguosalistel teha väärtpaberistamise tehinguid tundlikku äriteavet avaldamata. Seepärast on asjakohane, et selliste väärtpaberistamiste puhul piirduks standardväärtpaberistamise teadetes esitav teave mittetundliku äriteabega. |
(5) |
Selleks et hõlbustada juurdepääsu standardväärtpaberistamise nõuetega seotud teabele, peaks väärtpaberistamise tehingu algatajatel olema lubatud viidata võimalikule asjakohasele prospektile, mis on koostatud bilansilise sünteetilise väärtpaberistamise kohta kooskõlas määrusega (EL) 2017/1129, või muudele määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud asjakohastele alusdokumentidele. Lisaks peaks väärtpaberistamise tehingu algatajatel olema lubatud viidata mis tahes muule dokumendile, mis on seotud investorite ja väärtpaberistamise tehingu algatajatega, krediidiriski kaitse lepinguga, kontrolli tegeva kolmanda isikuga ja olemasolu korral krediidiriski vahetustehingut sisaldavate võlakirjade aluseks olevate tehingu dokumentidega. |
(6) |
Selleks et parandada omavahel seotud väljadel esitatava teabe läbipaistvust ja kooskõlalisust ning selgitada teatavate väärtpaberistamiste, sealhulgas ühisusaldusfondi väärtpaberistamise eriomadusi, on vaja täpsustada teavet, mis tuleb delegeeritud määruse (EL) 2020/1226 I, II ja III lisa teatavate väljade puhul esitada veergudes „Andmevälja nimi“ ja „Esitatav teave“. |
(7) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/1226 vastavalt muuta. |
(8) |
Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
(9) |
ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Delegeeritud määruse (EL) 2020/1226 muudatused
Delegeeritud määrust (EL) 2020/1226 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
|
2) |
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
|
3) |
I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
4) |
Lisatakse käesoleva määruse II lisas esitatud IV lisa. |
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 31. märts 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 347, 28.12.2017, lk 35.
(2) Komisjoni 12. novembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1226, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 ja sätestatakse regulatiivsed tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks teave, mis tuleb esitada vastavalt standardväärtpaberistamise teatega seotud nõuetele (ELT L 289, 3.9.2020, lk 285).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/557, millega muudetakse COVID-19 kriisist taastumisele kaasa aitamiseks määrust (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid (ELT L 116, 6.4.2021, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
I LISA
Delegeeritud määruse (EL) 2020/1226 I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
I lisa muudetakse järgmiselt:
|
2) |
II lisa muudetakse järgmiselt:
|
3) |
III lisa tabelis „Üldine teave“ asendatakse andmeväljale STSAP4 vastav rida järgmisega:
|
(*1) 16. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1224, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks teave ja väärtpaberistamise üksikasjad, mille väärtpaberistamise tehingu algataja, sponsor ja väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja peavad esitama (ELT L 289, 3.9.2020, lk 1).“;
II LISA
„IV LISA
Määruse (EL) 2017/2402 artiklite 26b–26e kohaselt bilansiliste väärtpaberistamiste kohta ESMA-le esitatav teave
Üldine teave
Andmevälja kood |
Määruse (EL) 2017/2402 artikkel |
Andmevälja nimi |
Esitatav teave |
Lisateave |
||||||||||||||
STSSY1 |
Artikli 27 lõike 1 kolmas lõik |
Esmane kontaktpunkt |
Esmaseks kontaktpunktiks määratud üksuse juriidilise isiku tunnus ja asjaomase pädeva asutuse nimi. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.2 |
||||||||||||||
STSSY2 |
Ei kohaldata |
Teate kuupäev |
ESMA-le teate esitamise kuupäev. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY3 |
Ei kohaldata |
Finantsinstrumendi tunnuskood |
Rahvusvaheline väärtpaberite tunnuskood või -koodid (ISIN kood), kui see või need on olemas. Kui ISIN kood puudub, siis mis tahes muu kordumatu väärtpaberikood, kui see on olemas (sh krediidiriski vahetustehingut sisaldavad võlakirjad). |
Olemasolu korral delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkti 3.1 alusel |
||||||||||||||
STSSY4 |
Ei kohaldata |
Juriidilise isiku tunnus |
Väärtpaberistamise tehingu algataja(te) ja sponsori(te) ning olemasolu korral algse(te) laenuandja(te) ja väärtpaberistamise eriotstarbelise(te) ettevõtja(te) juriidilise isiku tunnus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 9. lisa punkt 4.2 |
||||||||||||||
STSSY5 |
Artikli 31 lõige 3 |
Krediidiriskikaitse müüja |
Esmas(t)e krediidiriskikaitse müüja(te) juriidilise isiku tunnus, nimi ja asukohariik ning pädeva asutuse nimi. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY6 |
Ei kohaldata |
Teate tunnus |
Ajakohastatud teabe esitamise korral kordumatu viitenumber, mille ESMA on määranud varem esitatud standardväärtpaberistamise teatele. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY7 |
Ei kohaldata |
Kordumatu tunnus |
Kordumatu tunnus, mille aruandev üksus on määranud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/1224 artikli 11 lõikele 1 |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY8 |
Ei kohaldata |
Väärtpaberistamise register |
Asjakohasel juhul registreeritud väärtpaberistamise registri nimi. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY9 |
Artikli 18 teine lõik ja artikli 27 lõige 3 |
Asutamise riik |
Väärtpaberistamise tehingu algataja(te), sponsori(te), algse(te) laenuandja(te) ja väärtpaberistamise eriotstarbelise(te) ettevõtja(te) asutamise riik. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY10 |
Ei kohaldata |
Sünteetilise väärtpaberistamise liigitus |
Sünteetilise väärtpaberistamise liik:
|
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY11 |
Ei kohaldata |
Kaudse krediidiriskikaitsega sünteetiline väärtpaberistamine |
Krediidiriskikaitse müüja nimi (valitsus või riigiülene asutus riskikaaluga 0 %) |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY12 |
Ei kohaldata |
Kasutatav krediidiriskikaitse leping |
Kasutatava krediidiriskikaitse lepingu liik:
|
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY13 |
Ei kohaldata |
Aluspositsioonide liigitus |
Aluspositsioonide liik, sealhulgas:
|
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY14 |
Ei kohaldata |
Emiteerimise kuupäev |
Tehingu lõpuleviimise kuupäev ja krediidiriskikaitse lepingu jõustumise kuupäev, kui see erineb tehingu lõpuleviimise kuupäevast. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY15 |
Artikli 27 lõike 2 teine lõik |
Loa saanud kolmandast isikust kontrollija – kinnitus |
Kui loa saanud kolmas isik on osutanud standardväärtpaberistamise kontrollimise teenuseid vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artikli 27 lõikele 2, siis kinnitus selle kohta, et see loa saanud kolmas isik on kinnitanud vastavust standardväärtpaberistamise kriteeriumidele. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY16 |
Artikli 27 lõike 2 teine lõik |
Loa saanud kolmandast isikust kontrollija – asutamise riik |
Kui loa saanud kolmas isik on osutanud standardväärtpaberistamise kontrollimise teenuseid vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artikli 27 lõikele 2, siis selle kolmanda isiku nimi ja asutamise riik. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY17 |
Artikli 27 lõike 2 teine lõik |
Loa saanud kolmandast isikust kontrollija – pädev asutus |
Kui loa saanud kolmas isik on osutanud standardväärtpaberistamise kontrollimise teenuseid vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artikli 27 lõikele 2, siis loa andnud pädeva asutuse nimi. |
Ei kohaldata |
||||||||||||||
STSSY18 |
Artikli 27 lõige 5 |
Standardväärtpaberistamise staatus |
Asjakohasel juhul väärtpaberistamise tehingu algataja põhjendatud teade selle kohta, et sünteetilist väärtpaberistamist ei käsitata enam standardväärtpaberistamisena. |
Ei kohaldata |
Konkreetne teave
Andmevälja kood |
Määruse (EL) 2017/2402 artikkel |
Andmevälja nimi |
Kinnitus |
Lühiselgitus |
Üksikasjalik selgitus |
Esitatav teave |
Lisateave |
||||||
STSSY19 |
Artikli 26b lõike 1 esimene lõik |
Väärtpaberistamise tehingu algataja on liidus järelevalve alla kuuluv üksus |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja on üksus, millel on liidus tegevusluba või litsents. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY20 |
Artikli 26b lõike 1 teine lõik |
Põhimõtted, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohaldab ostetud kolmanda isiku riskipositsioonide suhtes |
|
√ |
|
Lühiselgitus krediidi-, sissenõudmise, võla ümberkujundamise ja haldamise põhimõtete kohta, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohaldab enda arvel ostetud ja seejärel väärtpaberistatud kolmanda isiku riskipositsioonide suhtes ning mis ei või olla leebemad kui need, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohaldab võrreldavate ostmata riskipositsioonide suhtes. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY21 |
Artikli 26b lõige 2 |
Aluspositsioonide algatamine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioonid algatatakse väärtpaberistamise tehingu algataja põhitegevuse käigus. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY22 |
Artikli 26b lõike 3 esimene lõik |
Väärtpaberistamise tehingu algataja bilansis hoitavad varad tehingu sulgemisel |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et tehingu sulgemisel hoitakse aluspositsioone väärtpaberistamise tehingu algataja või väärtpaberistamise tehingu algatajaga samasse gruppi kuuluva üksuse bilansis. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY23 |
Artikli 26b lõike 3 teine lõik |
Grupi kategooria |
√ |
|
|
Seoses andmeväljaga STSSY22 kinnitus selle kohta, milline kahest järgmisest grupist on asjakohane:
|
Ei kohaldata |
||||||
STSSY24 |
Artikli 26b lõige 4 |
Väärtpaberistamise tehingu algataja riskipositsiooni täiendavat maandamist ei toimu |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja ei maanda väärtpaberistamise aluspositsioonide krediidiriski rohkem, kui see on maandatud kaitsega, mille ta saab krediidiriskikaitse lepingu kaudu. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY25 |
Artikli 26b lõige 5 |
Krediidiriskikaitse lepingu kooskõla määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 249 |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et krediidiriskikaitse leping on kooskõlas krediidiriski maandamise normidega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 249. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY26 |
Artikli 26b lõige 5 |
Krediidiriskikaitse lepingu kooskõla muude krediidiriski maandamise normidega |
|
√ |
|
Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 249 ei ole kohaldatav, siis lühiselgitus selle kohta, et on tagatud vastavus nõuetele, mis ei ole leebemad kui nimetatud artiklis sätestatud nõuded. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY27 |
Artikli 26b lõike 6 punkt a |
Kinnitused ja tagatised – aluspositsioonide omandiõigus |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et väärtpaberistamise tehingu algatajal või temaga ühte konsolideerimisgruppi kuuluval üksusel on täielik ja kehtiv aluspositsioonide omandiõigus ja seonduvad lisaõigused. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY28 |
Artikli 26b lõike 6 punkt b |
Kinnitused ja tagatised – alusvara krediidirisk jääb väärtpaberistamise tehingu algataja bilanssi |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et kui väärtpaberistamise tehingu algataja on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus või direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja, jääb aluspositsioonide krediidirisk väärtpaberistamise tehingu algataja või selle üksuse bilanssi, mille üle tehakse järelevalvet konsolideeritud alusel. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY29 |
Artikli 26b lõike 6 punkt c |
Kinnitused ja tagatised – vastavus sobivuskriteeriumidele |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et väärtpaberistamise portfelli lisamise kuupäeval vastab iga aluspositsioon sobivuskriteeriumidele ja kõigile krediidiriskikaitse makse tegemise tingimustele kooskõlas väärtpaberistamisdokumentide hulka kuuluva krediidiriskikaitse lepinguga, välja arvatud määruse (EL) 2017/2402 artiklis 26e lõikes 1 osutatud krediidisündmuse toimumine. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY30 |
Artikli 26b lõike 6 punkt d |
Kinnitused ja tagatised – võlgniku seaduslik ja täitmisele pööratav kohustus |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja parima teadmise kohaselt on iga aluspositsiooni kohta sõlmitud lepingus sätestatud, et võlgnikul on juriidiline, kehtiv ja siduv kohustus lepingus kindlaks määratud rahasummad tasuda, millele saab pöörata sissenõude. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY31 |
Artikli 26b lõike 6 punkt e |
Kinnitused ja tagatised – laenude väljastamise kriteeriumid |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et aluspositsioonid vastavad laenude väljastamise kriteeriumidele, mis ei ole leebemad kui standardsed laenude väljastamise kriteeriumid, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohaldab samalaadsete väärtpaberistamata riskipositsioonide suhtes. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY32 |
Artikli 26b lõike 6 punkt f |
Kinnitused ja tagatised – võlgnikud ei ole kohustust oluliselt rikkunud ega jätnud kohustust täitmata |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja parima teadmise kohaselt ei ole ükski võlgnik selle kuupäeva seisuga, mil aluspositsioon väärtpaberistamise portfelli lisatakse, ühtki aluspositsiooniga seotud kohustust oluliselt rikkunud ega jätnud kohustust täitmata. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY33 |
Artikli 26b lõike 6 punkt g |
Kinnitused ja tagatised – tehingu dokumentides valeinfo puudumine |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja parima teadmise kohaselt ei sisalda tehingu dokumendid aluspositsioonide üksikasjade kohta valeinfot. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY34 |
Artikli 26b lõike 6 punkt h |
Kinnitused ja tagatised – aluspositsioonide täidetavus või sissenõutavus |
|
√ |
|
Lühiselgitus väärtpaberistamise tehingu algataja kinnituste ja tagatiste kohta, et tehingu sulgemise või aluspositsiooni väärtpaberistamise portfelli lisamise ajal ei ole võlgniku ja algse laenuandja vahelist lepingut asjaomase aluspositsiooni kohta muudetud viisil, mis oleks aluspositsiooni täidetavust või sissenõudmist mõjutanud. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY35 |
Artikli 26b lõike 7 esimene lõik |
Sobivuskriteeriumid, mis ei võimalda aluspositsioonide puhul aktiivset portfelli valitsemist kaalutlusõiguse alusel |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioonid vastavad eelnevalt kindlaks määratud, selgetele ja dokumenteeritud sobivuskriteeriumidele, mis ei võimalda nende riskipositsioonide puhul aktiivset portfelli valitsemist kaalutlusõiguse alusel. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY36 |
Artikli 26b lõike 7 teine lõik |
Erand aktiivse portfellivalitsemise keelust |
|
√ |
|
Seoses andmeväljaga STSSY35 lühiselgitus selle kohta, et portfelli aktiivse valitsemisena ei käsitata selliste riskipositsioonide asendamist, mis on vastuolus kinnituste või tagatistega, ja vahendite täiendamise perioodi hõlmavate väärtpaberistamiste puhul selliste riskipositsioonide lisamist, mis vastavad kindlaks määratud täiendamistingimustele. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY37 |
Artikli 26b lõike 7 kolmas lõik |
Pärast tehingu sulgemise kuupäeva lisatud riskipositsioonide vastavus sobivuskriteeriumidele |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et pärast tehingu sulgemise kuupäeva lisatud riskipositsioonid vastavad sobivuskriteeriumidele, mis ei ole leebemad kui need, mida kohaldati aluspositsioonide algsel valimisel. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY 38 |
Artikli 26b lõike 7 neljanda lõigu punkt a |
Täielikult tagasimakstud riskipositsioon |
|
√ |
|
Kui aluspositsioon kõrvaldatakse tehingust, siis lühiselgitus selle kohta, et see on täielikult tagasi makstud või muul viisil lunastatud. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY 39 |
Artikli 26b lõike 7 neljanda lõigu punkt b |
Likvideeritud aluspositsioonid |
|
√ |
|
Kui aluspositsioon kõrvaldatakse tehingust, siis lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioon on väärtpaberistamise tehingu algataja tavapärase äritegevuse käigus likvideeritud, tingimusel et likvideerimine ei kujuta endast määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 250 osutatud kaudset toetust. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY 40 |
Artikli 26b lõike 7 neljanda lõigu punkt c |
Krediidist tulenevate muudatuste puudumine |
|
√ |
|
Kui aluspositsioon kõrvaldatakse tehingust, siis lühiselgitus selle kohta, et aluspositsiooni muudetakse muul kui krediidist tuleneval põhjusel, nagu võla refinantseerimine või restruktureerimine, ning muudatus tehakse asjaomase aluspositsiooni tavapärase haldamise käigus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY 41 |
Artikli 26b lõike 7 neljanda lõigu punkt d |
Mittevastavus sobivuskriteeriumidele |
|
√ |
|
Kui aluspositsioon kõrvaldatakse tehingust, siis lühiselgitus selle kohta, et see aluspositsioon ei vastanud tehingusse kaasamise ajal sobivuskriteeriumidele. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa 2. jagu |
||||||
STSSY 42 |
Artikli 26b lõike 8 esimene lõik |
Varade homogeensus |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas väärtpaberistamine on tagatud selliste aluspositsioonide kogumiga, mis on vara liigilt homogeensed. Seejuures viidatakse komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2019/1851 (2). |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 43 |
Artikli 26b lõike 8 esimene lõik |
Üksnes üht liiki varad |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas aluspositsioonide kogum koosneb üksnes üht liiki varadest. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 44 |
Artikli 26b lõike 8 teine lõik |
Lepinguliselt siduvad ja täitmisele pööratavad kohustused |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY42 osutatud aluspositsioonid sisaldavad lepinguliselt siduvaid ja täitmisele pööratavaid kohustusi, mis annavad võlgnike ja vajaduse korral garantiiandjate suhtes täieliku regressiõiguse. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 45 |
Artikli 26b lõike 8 kolmas lõik |
Kindlapiirilised perioodilised maksed |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas andmeväljal STSSY42 osutatud aluspositsioonidega kaasnevad kindlapiirilised perioodilised maksevood, mille osamaksete summad võivad erineda ning mis on seotud rendi-, põhisumma- või intressimaksetega või muu õigusega saada neid makseid toetavatelt varadelt tulu. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 46 |
Artikli 26b lõike 8 kolmas lõik |
Tulu vara müügist |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kas ja kuidas andmeväljal STSSY42 osutatud aluspositsioonid võivad tulu anda ka finantseeritud või liisitud vara müügist. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 47 |
Artikli 26b lõike 8 neljas lõik |
Vabalt võõrandatavate väärtpaberite puudumine |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas aluspositsioonid ei sisalda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (3) artikli 4 lõike 1 punktis 44 määratletud muid vabalt võõrandatavaid väärtpabereid kui äriühingute võlakirjad, mis ei ole kauplemiskohas noteeritud. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 48 |
Artikli 26b lõige 9 |
Edasiväärtpaberistamise keeld |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et aluspositsioonid ei sisalda väärtpaberistamise positsioone. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2 |
||||||
STSSY 49 |
Artikli 26b lõike 10 esimene lõik |
Laenude väljastamise standardite avalikustamine potentsiaalsetele investoritele |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et laenude väljastamise standardid, mille kohaselt aluspositsioonid algatatakse, ning olulised muutused võrreldes varasemate laenude väljastamise standarditega tehakse potentsiaalsetele investoritele põhjendamatu viivituseta täielikult teatavaks. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 50 |
Artikli 26b lõike 10 esimene lõik |
Täielik regressiõigus võlgniku vastu |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et aluspositsioonide väljastamisel antakse täielik regressiõigus võlgniku suhtes, kes ei ole väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 51 |
Artikli 26b lõike 10 esimene lõik |
Laenude väljastamise standardid – kolmandate isikute osalemise puudumine |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et aluspositsioonidega seotud krediidi- või väljastamisotsuste tegemisel ei osale kolmandad isikud. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 52 |
Artikli 26b lõike 10 teine lõik |
Laenude väljastamise standardid – eluasemelaenud |
√ |
|
|
Selliste väärtpaberistamiste korral, mille aluspositsioonid on eluasemelaenud, kinnitus selle kohta, et laenukogum ei sisalda laene, mille turustamisel ja väljastamisel on tuginetud eeldusele, et laenu taotlejale, või kui see on kohaldatav, siis vahendajatele, on teada antud, et laenuandja ei pruugi esitatud teavet kontrollida. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 53 |
Artikli 26b lõike 10 kolmas lõik |
Laenude väljastamise standardid – laenuvõtja hindamine |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et laenuvõtja krediidivõimelisuse hindamine vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (4) artiklis 8 sätestatud nõuetele või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/17/EL (5) artikli 18 lõigetes 1–4, artikli 18 lõike 5 punktis a ja artikli 18 lõikes 6 sätestatud nõuetele, või kui see on kohaldatav, kolmandate riikide samaväärsetele nõuetele. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 54 |
Artikli 26b lõike 10 neljas lõik |
Väärtpaberistamise tehingu algataja või algse laenuandja asjatundlikkus |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algatajal või algsel laenuandjal on asjatundlikkus väärtpaberistatavate riskipositsioonidega samalaadsete riskipositsioonide algatamise alal. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.7 |
||||||
STSSY 55 |
Artikli 26b lõike 11 punkt a |
Makseviivituses olevate riskipositsioonide puudumine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioonide valimise ajal ei kuulu nende hulka makseviivituses olevaid riskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 1 tähenduses ega riskipositsioone halvenenud krediidikvaliteediga võlgniku või garantiiandja suhtes, kes väärtpaberistamise tehingu algataja või algse laenuandja parima teadmise kohaselt on kolme aasta jooksul enne algatamise kuupäeva kuulutatud maksejõuetuks või kelle võlausaldajatele on kohus andnud lõpliku ja edasikaebamisele mittekuuluva nõudeõiguse või õiguse saada makse tegemata jätmise tulemusel tekkinud kahju eest hüvitist või kelle suhtes on kolme aasta jooksul enne aluspositsioonide valimist toimunud seoses viivisnõuetega võla restruktureerimise protsess, välja arvatud juhul, kui i) restruktureeritud aluspositsiooniga ei ole kaasnenud uusi võlgnevusi alates kuupäevast, mil toimus restruktureerimine, mis peab olema toimunud vähemalt üks aasta enne aluspositsioonide valimise kuupäeva; või ii) algataja poolt vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punktile a ja punkti e alapunktile i esitatud teabes on sõnaselgelt esitatud restruktureeritud aluspositsioonide osakaal, restruktureerimise aeg ja üksikasjad ning nende tulemusnäitajad alates restruktureerimise kuupäevast. Kui mõni neist kahest erandist on kohaldatav, tuleb esitada selle kohta lühiselgitus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.8 |
||||||
STSSY 56 |
Artikli 26b lõike 11 punkt b |
Varasema halva krediidiajaloo puudumine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioonide valimise ajal ei kuulu nende hulka makseviivituses olevaid riskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 1 tähenduses ega riskipositsioone halvenenud krediidikvaliteediga võlgniku või garantiiandja suhtes, kes väärtpaberistamise tehingu algataja või algse laenuandja parima teadmise kohaselt oli aluspositsiooni algatamise ajal, kui see on kohaldatav, kantud avalikku halva krediidiajalooga isikute krediidiregistrisse, või kui sellist avalikku krediidiregistrit ei eksisteerinud, muusse krediidiregistrisse, mis on algatajale või algsele laenuandjale kättesaadav. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 57 |
Artikli 26b lõike 11 punkt c |
Maksmata jätmise risk ei ole suurem kui väärtpaberistamata riskipositsioonide puhul |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et aluspositsioonide valimise ajal ei kuulu nende hulka makseviivituses olevaid riskipositsioone määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 lõike 1 tähenduses ega riskipositsioone halvenenud krediidikvaliteediga võlgniku või garantiiandja suhtes, kes väärtpaberistamise tehingu algataja või algse laenuandja parima teadmise kohaselt on saanud krediidikvaliteedi hinnangu või krediidikvaliteedi astme, mis näitab, et lepingus kokkulepitud maksete tegemata jätmise risk on palju suurem kui algataja hoitavate võrreldavate väärtpaberistamata riskipositsioonide puhul. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 58 |
Artikli 26b lõige 12 |
Alusvara lisamisel vähemalt üks makse |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et võlgnikud on aluspositsioonide lisamise ajaks teinud vähemalt ühe makse, välja arvatud juhul, kui:
Kui mõni neist kahest erandist on kohaldatav, tuleb esitada selle kohta lühiselgitus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.3 ja 3.4.6 |
||||||
STSSY 59 |
Artikli 26c lõige 1 |
Riski säilitamise nõude täitmine |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas väärtpaberistamise tehingu algataja või algne laenuandja täidab riski säilitamise nõude vastavalt määruse (EL) 2017/2402 artiklile 6. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 9. lisa punkt 3.1 ja 19. lisa punkt 3.4.3 |
||||||
STSSY 60 |
Artikli 26c lõike 2 esimene lõik |
Intressimäära- ja valuutariskide maandamine |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et:
|
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.2 ja 3.8 |
||||||
STSSY61 |
Artikli 26c lõike 2 esimene lõik |
Krediidiriskikaitse tagatis ja krediidiriskikaitse makse on nomineeritud samas valuutas |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et kõik tagatised, millega tagatakse investori kohustused krediidiriskikaitse lepingu alusel, on nomineeritud samas valuutas, milles on nomineeritud krediidiriskikaitse makse. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.2 ja 3.8 |
||||||
STSSY 62 |
Artikli 26c lõike 2 teine lõik |
Väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja kohustused on võrdsed tema tuluga või sellest väiksemad |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et kui väärtpaberistamisel kasutatakse väärtpaberistamise eriotstarbelist ettevõtjat, on väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja poolt investoritele tehtavate intressimaksetega seotud kohustuste summa igal maksekuupäeval võrdne tuluga, mida väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja saab väärtpaberistamise tehingu algatajalt ja tagatiskokkulepetest, või sellest väiksem. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.2 ja 3.8 |
||||||
STSSY 63 |
Artikli 26c lõike 2 kolmas lõik |
Tuletisinstrumentide kasutamine ainult intressimäära- või valuutariski maandamiseks |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et aluspositsioonide kogum ei sisalda tuletisinstrumente, välja arvatud juhul, kui eesmärk on aluspositsioonide intressimäära- või valuutariski maandamine. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.2 ja 3.8 |
||||||
STSSY 64 |
Artikli 26c lõike 2 kolmas lõik |
Tuletisinstrumentide kasutamine vastavalt üldtunnustatud standarditele |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY63 osutatud erandi korral on kasutatavate tuletisinstrumentide emissioon tagatud ja need on dokumenteeritud vastavalt üldtunnustatud standarditele. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.2 ja 3.8 |
||||||
STSSY 65 |
Artikli 26c lõike 3 esimene ja teine lõik |
Üldkasutatavatel intressimääradel põhinevad viiteintressimaksed ilma keerukate valemite või tuletisinstrumentideta |
|
√ |
|
Tehinguga seoses tehtavate viiteintressimääraga seotud maksete korral lühiselgitus selle kohta, kummal järgmistest need põhinevad:
Lühiselgitus selle kohta, et kõik aluspositsioonidega seoses tasumisele kuuluvad viiteintressimääraga seotud maksed põhinevad üldkasutatavatel turu intressimääradel või üldkasutatavatel sektoripõhistel määradel, mis kajastavad vahendite kulusid, mitte aga keerukatel valemitel ega tuletisinstrumentidel. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 2.2.2 ja 2.2.13 |
||||||
STSSY 66 |
Artikli 26c lõike 4 esimene lõik |
Täitmisele pööramise sündmus ei piira investori täitemeetmeid |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et investoril on lubatud võtta täitemeetmeid pärast täitmisele pööramise sündmust väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 67 |
Artikli 26c lõike 4 teine lõik |
Krediidiriskikaitse lepingu täitmisele pööramine – ükski rahasumma ei jää väärtpaberistamise eriotstarbelisest ettevõtjast üle kandmata |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamisel kasutatakse väärtpaberistamise eriotstarbelist ettevõtjat ja täitmise teade või krediidiriskikaitse lepingu lõpetamise teade on kätte toimetatud, siis lühiselgitus selle kohta, et ükski rahasumma ei jää väärtpaberistamise eriotstarbelisest ettevõtjast üle kandmata, välja arvatud see, mis on vajalik väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja toimimiseks, selliste makseviivituses aluspositsioonide eest kaitsemaksete tegemiseks, mis olid lõpetamise ajal veel ümberkujundamisel, ja investoritele korrapäraste tagasimaksete tegemiseks kooskõlas väärtpaberistamise lepingu tingimustega. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 68 |
Artikli 26c lõike 5 esimene lõik |
Kahjude jaotamine nõudeõiguse järgu alusel |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et kahjud jaotatakse väärtpaberistamise positsiooni omanikele vastavalt väärtpaberistamise seeria nõudeõiguse järgule, alustades kõige madalama nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriast. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 69 |
Artikli 26c lõike 5 teine lõik |
Järjestikune amortiseerimine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et igal maksekuupäeval väärtpaberistamise seeriate tagasimaksmata summa kindlakstegemiseks kohaldatakse kõigi väärtpaberistamise seeriate suhtes järjestikust amortiseerimist, alustades kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeriast. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 70 |
Artikli 26c lõike 5 kolmas lõik |
Mittejärjestikune maksehierarhia |
|
√ |
|
Erandina andmeväljast STSSY 69 lühiselgitus selle kohta, et tehingutes, mille puhul kohaldatakse mittejärjestikust maksehierarhiat, nähakse ette aluspositsioonide tulemusnäitajatega seotud käivitavad tegurid, mis tingivad maksehierarhia ümberpööramise nii, et amortiseerimisel hakatakse makseid tegema vastavalt nõudeõiguse järgule. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 71 |
Artikli 26c lõike 5 kolmanda lõigu punkt a |
Tulemusnäitajatega seotud käivitavad tegurid |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus andmeväljal STSSY70 osutatud kohustusliku tulemusnäitajatega seotud käivitava teguri kohta, milleks on kas makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivse summa suurenemine või kumulatiivse kahju suurenemine üle teatava protsendi alusportfelli tagasimaksmata summast. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 72 |
Artikli 26c lõike 5 kolmanda lõigu punkt b |
Tulemusnäitajatega seotud käivitavad tegurid |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus andmeväljal STSSY70 osutatud möödunud perioodiga seotud käivitava lisateguri kohta. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 73 |
Artikli 26c lõike 5 kolmanda lõigu punkt c |
Tulemusnäitajatega seotud käivitavad tegurid |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus andmeväljal STSSY70 osutatud eesseisva perioodiga seotud käivitava teguri kohta. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 74 |
Artikli 26c lõike 5 seitsmes lõik |
Amortiseeritavate väärtpaberistamise seeriate summaga võrdne tagatise summa |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise seeriate amortiseerudes tagastatakse investoritele tagatise summa, mis on võrdne nende seeriate amortisatsiooni summaga, eeldusel et investorid on nende seeriate kohta tagatise esitanud. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 75 |
Artikli 26c lõike 5 kaheksas lõik |
Toimunud krediidisündmus ja krediidiriskikaitse summa igal maksekuupäeval |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et kui seoses aluspositsioonidega on toimunud andmeväljadel STSSY100 või STSSY101 osutatud krediidisündmus ja võla ümberkujundamine ei ole nende puhul lõpule viidud, peab järelejäänud krediidiriskikaitse summa olema igal maksekuupäeval vähemalt võrdne nende aluspositsioonide tagasimaksmata nimiväärtusega, millest on maha arvatud kõigi nende aluspositsioonidega seoses tehtud vahepealsete maksete summa. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.5 |
||||||
STSSY 76 |
Artikli 26c lõike 6 punkt a |
Ennetähtaegse amortiseerimise klauslid või käivitavad tegurid – krediidikvaliteet |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise puhul on tegemist uueneva väärtpaberistamisega, siis lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumendid sisaldavad asjakohaseid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid või käivitavaid tegureid, mis tingivad uueneva väärtpaberistamise perioodi lõppemise, kui aluspositsioonide krediidikvaliteet halveneb eelnevalt kindlaks määratud künniseni või sellest allapoole. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 2.3 ja 2.4 |
||||||
STSSY 77 |
Artikli 26c lõike 6 punkt b |
Ennetähtaegse amortiseerimise klauslid või käivitavad tegurid – kahju |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise puhul on tegemist uueneva väärtpaberistamisega, siis lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumendid sisaldavad asjakohaseid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid või käivitavaid tegureid, mis tingivad uueneva väärtpaberistamise perioodi lõppemise, kui kahju suureneb üle eelnevalt kindlaks määratud künnise. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 2.3 ja 2.4 |
||||||
STSSY 78 |
Artikli 26c lõike 6 punkt c |
Ennetähtaegse amortiseerimise klauslid või käivitavad tegurid – uued aluspositsioonid |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise puhul on tegemist uueneva väärtpaberistamisega, siis lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumendid sisaldavad asjakohaseid ennetähtaegse amortiseerimise klausleid või käivitavaid tegureid, mis tingivad uueneva väärtpaberistamise perioodi lõppemise, kui kindlaksmääratud ajavahemikul ei looda piisaval hulgal uusi aluspositsioone, mis vastaksid eelnevalt kindlaks määratud krediidikvaliteedile. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 2.3 ja 2.4 |
||||||
STSSY 79 |
Artikli 26c lõike 7 punkt a |
Lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus – nõudehaldaja |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on selgelt märgitud nõudehaldaja lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.2 |
||||||
STSSY 80 |
Artikli 26c lõike 7 punkt a |
Lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus – usaldusisik |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et asjakohasel juhul on tehingu dokumentides selgelt märgitud usaldusisiku ja muude kõrvalteenuste osutajate lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.2 |
||||||
STSSY 81 |
Artikli 26c lõike 7 punkt a |
Lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus – kontrolli tegev kolmas isik |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on selgelt märgitud andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegeva kolmanda isiku lepingulised kohustused, ülesanded ja vastutus. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.2 |
||||||
STSSY 82 |
Artikli 26c lõike 7 punkt b |
Teenuseosutajate asendamine nende makseviivituse või maksejõuetuse korral |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on selgelt kindlaks määratud sätted, mis tagavad nõudehaldaja, usaldusisiku, muude kõrvalteenuste osutajate või andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegeva kolmanda isiku asendamise, kui üks nimetatud teenuseosutajatest on makseviivituses või maksejõuetu ning kui teenuseosutaja ei ole väärtpaberistamise tehingu algataja, nii et kõnealuste teenuste osutamine ei lõpe. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.2 |
||||||
STSSY 83 |
Artikli 26c lõike 7 punkt c |
Nõuete haldamise protseduurid |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on selgelt kindlaks määratud nõuete haldamise protseduurid, mida rakendatakse aluspositsioonide suhtes tehingu sulgemise kuupäeval ja pärast seda, ning asjaolud, mille korral võib selliseid protseduure muuta. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.6 |
||||||
STSSY 84 |
Artikli 26c lõike 7 punkt d |
Nõuete haldamise standardid |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on selgelt kindlaks määratud nõuete haldamise standardid, mida nõudehaldaja on kohustatud aluspositsioonide haldamise käigus järgima kogu väärtpaberistamise kestuse jooksul. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.6 |
||||||
STSSY 85 |
Artikli 26c lõike 8 esimene lõik |
Nõudehaldaja nõutav asjatundlikkus |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et nõudehaldajal on asjatundlikkus väärtpaberistatud positsioonidega samalaadsete positsioonide haldamise alal. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.6 |
||||||
STSSY 86 |
Artikli 26c lõike 8 esimene lõik |
Hästi dokumenteeritud ja asjakohased põhimõtted, protseduurid ja riskijuhtimise kontrollimeetmed |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et nõudehaldajal on seoses riskipositsioonide haldamisega olemas hästi dokumenteeritud ja asjakohased põhimõtted, protseduurid ja riskijuhtimise kontrollimeetmed. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.6 |
||||||
STSSY 87 |
Artikli 26c lõike 8 teine lõik |
Vähemalt sama ranged haldamise protseduurid kui need, mida kohaldatakse sarnaste väärtpaberistamata riskipositsioonide suhtes |
√ |
|
|
Lühiselgitus selle kohta, et nõudehaldaja kohaldab aluspositsioonide haldamise protseduure, mis on vähemalt sama ranged kui protseduurid, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohaldab samalaadsete väärtpaberistamata riskipositsioonide suhtes. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 3.4.6 |
||||||
STSSY 88 |
Artikli 26c lõige 9 |
Alusvara registri olemasolu |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas väärtpaberistamise tehingu algataja peab ajakohastatud alusvara registrit, et aluspositsioone igal ajal kindlaks teha. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 89 |
Artikli 26c lõige 9 |
Alusvara register – sisu |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY 88 osutatud alusvara register sisaldab andmeid krediidituletisinstrumendi tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi emiteerinud võlgnike kohta ja selle krediidituletisinstrumendi tingimuste aluseks oleva võlainstrumendi kohta, millest aluspositsioonid tulenevad, ning iga aluspositsiooni puhul nimiväärtust, mis on kaitstud ja tagasimaksmata. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 90 |
Artikli 26c lõige 10 |
Eri kategooria investorite vaheliste konfliktide õigeaegne lahendamine |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et tehingu dokumendid sisaldavad selgeid sätteid, mis võimaldavad aegsasti lahendada konflikte eri kategooria investorite vahel. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punktid 3.4.7 ja 3.4.8 |
||||||
STSSY 91 |
Artikli 26c lõige 10 |
Väärtpaberistamise eriotstarbeline ettevõtja – selgelt kindlaks määratud hääleõigused |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja kasutamise korral on hääleõigused selgelt kindlaks määratud ja võlakirjaomanike vahel jaotatud ning usaldusisiku ja muude investorite ees usaldusülesandeid täitvate üksuste kohustused on selgelt kindlaks määratud. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 92 |
Artikli 26d lõige 1 |
Varasemad makseviivituse ja kahjumi tulemusnäitajad |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et enne hinnakujundust tehakse potentsiaalsetele investoritele kättesaadavaks andmed varasemate staatiliste ja dünaamiliste makseviivituse ja kahjumi tulemusnäitajate kohta (mis hõlmavad vähemalt viieaastast perioodi), nagu viivisseisundit ja makseviivitust kajastavad andmed, selliste riskipositsioonide puhul, mis on üldjoontes sarnased väärtpaberistatavate positsioonidega; samuti nende andmete allikad ja asjaolud, mille alusel peetakse positsioone sarnaseks. |
Delegeeritud määruse (EL) 2019/980 19. lisa punkt 2.2.2 |
||||||
STSSY 93 |
Artikli 26d lõige 2 |
Aluspositsioonide valimi väliskontroll |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et enne tehingu sulgemist teeb asjakohane sõltumatu isik aluspositsioonide valimi väliskontrolli ja kontrollib muu hulgas, kas aluspositsioonid kvalifitseeruvad krediidiriskikaitse lepingu alusel krediidiriskikaitse saamiseks. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 94 |
Artikli 26d lõige 3 |
Kohustiste rahavoo mudeli kättesaadavus potentsiaalsetele investoritele |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja teeb potentsiaalsetele investoritele enne väärtpaberistamise hinnakujundust kättesaadavaks kohustiste rahavoo mudeli, mis kajastab täpselt lepingul põhinevat seost aluspositsioonide ning väärtpaberistamise tehingu algataja, investorite, muude kolmandate isikute, ja kui see on asjakohane, väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja vahel liikuvate maksete vahel, ning teeb selle mudeli pärast hinnakujundust kättesaadavaks investoritele jooksvalt ja potentsiaalsetele investoritele nende taotluse korral. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 95 |
Artikli 26d lõike 4 esimene lõik |
Eluasemelaenudest või autolaenudest või -liisingutest koosnevate aluspositsioonide keskkonnatoime avaldamine |
|
√ |
|
Väärtpaberistamise puhul, mille aluspositsioonid on eluasemelaenud või autolaenud või -liisingud, ja kui ei kohaldata andmeväljal STSSY 96 osutatud erandit, lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja teeb määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaselt avalikustatava teabe osana kättesaadavaks teabe laenudega rahastatavate varade keskkonnatoime kohta. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 96 |
Artikli 26d lõike 4 teine lõik |
Erand eluasemelaenudest või autolaenudest või -liisingutest koosnevate aluspositsioonide keskkonnatoime avaldamise nõudest |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja otsustab teha erandi andmevälja STSSY 95 nõudest, siis lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja avaldab kättesaadava teabe aluspositsioonidest rahastatavate varade põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY97 |
Artikli 26d lõige 5 |
Väärtpaberistamise tehingu algataja vastutus määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 täitmise eest |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja vastutab määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 täitmise eest. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 98 |
Artikli 26d lõige 5 |
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 punkti a kohase teabe kättesaadavus potentsiaalsetele investoritele |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punktis a nõutud teave tehakse potentsiaalsetele investoritele taotluse korral enne hinnakujundust kättesaadavaks. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 99 |
Artikli 26d lõige 5 |
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 punktide b, c ja d kohase teabe kättesaadavus potentsiaalsetele investoritele vähemalt kavandina või esialgsel kujul |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et määruse (EL) 2017/2402 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu punktides b, c ja d nõutud teave tehakse enne hinnakujundust kättesaadavaks vähemalt kavandina või esialgsel kujul ning seejärel tehakse lõplikud dokumendid investoritele kättesaadavaks hiljemalt 15 päeva jooksul pärast tehingu sulgemist. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 100 |
Artikli 26e lõike 1 esimese lõigu punkt a |
Krediidisündmused ja garantiide kasutamine |
|
√ |
|
Kui riski ülekandmiseks kasutatakse garantiisid, siis lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse leping hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 215 lõike 1 punktis a osutatud krediidisündmusi. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 101 |
Artikli 26e lõike 1 esimese lõigu punkt b |
Krediidisündmused ja krediidituletisinstrumentide kasutamine |
|
√ |
|
Kui riski ülekandmiseks kasutatakse krediidituletisinstrumente, siis lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse leping hõlmab vähemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 216 lõike 1 punktis a osutatud krediidisündmusi. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 102 |
Artikli 26e lõike 1 teine lõik |
Krediidiriskikaitse lepingu dokumenteerimine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et kõik krediidisündmused dokumenteeritakse. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 103 |
Artikli 26e lõike 1 kolmas lõik |
Võla restruktureerimise meetmed ei välista sobivate krediidisündmuste käivitumist |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 47b tähenduses võla restruktureerimise meetmed, mida kohaldatakse aluspositsioonide suhtes, ei välista sobivate krediidisündmuste käivitumist. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 104 |
Artikli 26e lõike 2 esimene lõik |
Krediidiriskikaitse makse põhineb tegelikul realiseerunud kahjumil ning standardsetel sissenõudmispõhimõtetel ja -menetlustel |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et pärast krediidisündmuse toimumist arvutatakse krediidiriskikaitse makse väärtpaberistamise tehingu algataja või algse laenuandja asjaomast liiki riskipositsioonidest tegelikult realiseerunud kahjumi põhjal, milleni jõuti tema standardsete sissenõudmispõhimõtete ja -menetlustega kooskõlas toimunud ümberkujundamise järel ning mis on makse tegemise ajal kajastatud tema finantsaruannetes. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 105 |
Artikli 26e lõike 2 esimene lõik |
Kindlaksmääratud aja jooksul tasutav krediidiriskikaitse makse |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et lõplik krediidiriskikaitse makse tasutakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast asjaomast riskipositsiooni puudutava võla ümberkujundamise lõppu, kui võla ümberkujundamine lõpeb enne graafikujärgset õiguslikku tähtaega või krediidiriskikaitse lepingu ennetähtaegset lõpetamist. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 106 |
Artikli 26e lõike 2 esimene lõik |
Vahepealne krediidiriskikaitse makse hiljemalt kuus kuud pärast krediidisündmust |
|
√ |
|
Kui kahjumliku võla ümberkujundamist ei ole asjaomase aluspositsiooni puhul lõpule viidud määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 2 teises lõigus osutatud kuuekuulise perioodi lõpuks, siis lühiselgitus selle kohta, et vahepealne krediidiriskikaitse makse tehakse hiljemalt kuue kuu möödumisel andmeväljadel STSSY100 ja STSSY101 osutatud krediidisündmuse toimumisest. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 107 |
Artikli 26e lõike 2 teise lõigu punktid a ja b |
Vahepealne krediidiriskikaitse makse on suurem kui asjakohane oodatav kahju |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et vahepealne krediidiriskikaitse makse katab vähemalt järgmistest summadest suurema:
|
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 108 |
Artikli 26e lõike 2 kolmas lõik |
Vahepealse krediidiriskikaitse makse tingimused |
|
√ |
|
Vahepealse krediidiriskikaitse makse tegemise korral lühiselgitus selle kohta, et tehakse ka andmeväljal STSSY106 osutatud lõplik krediidiriskikaitse makse, millega kohandatakse kahju vahepealset arveldamist vastavalt tegelikule realiseerunud kahjumile. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 109 |
Artikli 26e lõike 2 neljas lõik |
Vahepealse ja lõpliku krediidiriskikaitse makse arvutamise meetod |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingus määratakse kindlaks vahepealse ja lõpliku krediidiriskikaitse makse arvutamise meetod. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 110 |
Artikli 26e lõike 2 viies lõik |
Krediidiriskikaitse makse on proportsionaalne tagasimaksmata osa nimiväärtusega |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse makse on proportsionaalne krediidiriskikaitse lepinguga hõlmatud vastava aluspositsiooni tagasimaksmata osa nimiväärtusega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 111 |
Artikli 26e lõike 2 kuues lõik |
Krediidiriskikaitse makse täitmisele pööratavus |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja õigus krediidiriskikaitse maksele on täitmisele pööratav. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 112 |
Artikli 26e lõike 2 kuues lõik |
Krediidiriskikaitse lepingu kohaselt investorite makstav summa on krediidiriskikaitse lepingus kindlaks määratud |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingu kohaselt investori makstavad summad on krediidiriskikaitse lepingus selgelt kindlaks määratud ja piiratud. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 113 |
Artikli 26e lõike 2 kuues lõik |
Summade arvutamine kõikidel juhtudel |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingu alusel investorite makstavaid summasid on võimalik igal juhul arvutada. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 114 |
Artikli 26e lõike 2 kuues lõik |
Investorite maksete asjaolud on krediidiriskikaitse lepingus kindlaks määratud |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingus on selgelt määratud kindlaks asjaolud, mille korral investorid on kohustatud makseid tegema. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 115 |
Artikli 26e lõike 2 kuues lõik |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku hinnang asjaoludele, mis tingivad investorite maksed |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik hindab, kas on tekkinud krediidiriskikaitse lepingus sätestatud asjaolud, mille korral investorid on kohustatud makseid tegema. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 116 |
Artikli 26e lõike 2 seitsmes lõik |
Krediidiriskikaitse makse summa arvutamine üksiku aluspositsiooni tasandil |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse makse summa arvutatakse selle üksiku aluspositsiooni tasandil, mille puhul on toimunud krediidisündmus. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 117 |
Artikli 26e lõike 3 esimene lõik |
Võla ümberkujundamise maksimaalse pikendusperioodi kindlaksmääramine |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingus on kindlaks määratud maksimaalne pikendusperiood, mida kohaldatakse võla ümberkujundamisele selliste aluspositsioonide puhul, millega seoses on toimunud määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõikes 1 osutatud krediidisündmus, kuid võla ümberkujundamist ei ole graafikujärgsel õiguslikul tähtajal või krediidiriskikaitse lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel lõpule viidud. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 118 |
Artikli 26e lõike 3 esimene lõik |
Pikendusperiood on lühem kui kaks aastat |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY 117 osutatud pikendusperiood ei ole pikem kui kaks aastat. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 119 |
Artikli 26e lõike 3 esimene lõik |
Lõplik krediidiriskikaitse makse väärtpaberistamise tehingu algataja lõpliku kahju hinnangu alusel |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingus nähakse ette, et andmeväljal STSSY 117 osutatud pikendusperioodi lõpuks tehakse viimane krediidiriskikaitse makse väärtpaberistamise tehingu algataja lõpliku kahju hindamise põhjal, mille väärtpaberistamise tehingu algataja kajastab selleks ajaks oma finantsaruannetes eeldusel, et krediidiriskikaitse lepingut ei ole olemas ja see ei kata kahjumit. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 120 |
Artikli 26e lõike 3 teine lõik |
Krediidiriskikaitse lepingu lõpetamine |
|
√ |
|
Kui krediidiriskikaitse leping lõpetatakse, siis lühiselgitus selle kohta, et võla ümberkujundamine seoses enne lõpetamist toimunud võimalike lahendamata krediidisündmustega jätkub samal viisil, nagu on kirjeldatud määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 3 esimeses lõigus. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 121 |
Artikli 26e lõike 3 kolmas lõik |
Krediidiriskikaitse preemiad sõltuvad tagasimaksmata osa nimiväärtusest |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingu alusel makstavad krediidiriskikaitse preemiad on struktureeritud nii, et need sõltuvad nõuetekohaselt teenindatavate nõuete tagasimaksmata osa nimiväärtusest maksmise ajal ja kajastavad kaitstud väärtpaberistamise seeria riski. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 122 |
Artikli 26e lõike 3 kolmas lõik |
Krediidiriskikaitse lepingus ei määrata kindlaks mehhanisme, mis võivad ära hoida või vähendada kahju tegelikku jaotamist investoritele |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et seoses andmeväljal STSSY117 osutatuga ei määrata krediidiriskikaitse lepingus kindlaks garanteeritud preemiaid, preemiate ettemakseid, hinnaalandusmehhanisme ega muid mehhanisme, mis võivad ära hoida või vähendada kahju tegelikku jaotamist investoritele või mille abil tagastatakse väärtpaberistamise tehingu algatajale osa makstud preemiatest pärast tehingu lõpptähtaega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 123 |
Artikli 26e lõike 3 neljas lõik |
Erand seoses preemiate ettemaksetega |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et erandina andmeväljadest STSSY121 ja STSSY122 on preemiate ettemaksed lubatud juhul, kui garantiiskeem on liikmesriigi õiguses konkreetselt ette nähtud ja sellele on andnud edasigarantii mõni määruse (EL) nr 575/2013 artikli 214 lõike 2 punktides a–d loetletud üksus, tingimusel et järgitakse riigiabi eeskirju. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 124 |
Artikli 26e lõike 3 viies lõik |
Krediidiriskikaitse preemia kirjeldus tehingu dokumentides |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides kirjeldatakse, kuidas arvutatakse krediidiriskikaitse preemiad ja võimalikud võlakirjakupongid iga maksekuupäeva puhul kogu väärtpaberistamise tehingu kestuse jooksul. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 125 |
Artikli 26e lõike 3 kuues lõik |
Investorite õiguste täitmisele pööratavus |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et investorite õigus saada krediidiriskikaitse preemiaid on täitmisele pööratav. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 126 |
Artikli 26e lõike 4 esimene lõik |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku määramine enne tehingu sulgemise kuupäeva |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et enne tehingu sulgemise kuupäeva määrab väärtpaberistamise tehingu algataja kontrolli tegeva kolmanda isiku. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 127 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt a |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – krediidiriskikaitse lepingu tingimustes osutatud krediidisündmus |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY 126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kas tegemist on krediidiriskikaitse lepingu tingimustes osutatud krediidisündmusega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 128 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt b |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – aluspositsiooni kuulumine alusportfelli |
√ |
|
|
Iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY 126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib, kas aluspositsioon oli asjaomase krediidisündmuse toimumise ajal alusportfellis. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 129 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt c |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – vastavus sobivuskriteeriumidele alusportfelli lisamise ajal |
√ |
|
|
Iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib, kas aluspositsioon vastas alusportfelli lisamise ajal sobivuskriteeriumidele. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 130 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt d |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – vastavus täiendamistingimustele |
√ |
|
|
Iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib, kas täiendamine vastas täiendamistingimustele, kui aluspositsioon lisati väärtpaberistamisele täiendamise tulemusel. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 131 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt e |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – kahju vastavus väärtpaberistamise tehingu algataja kasumiaruandele |
√ |
|
|
Iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib, kas lõpliku kahjumi summa vastab väärtpaberistamise tehingu algataja kasumiaruandes kajastatud kahjumile. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 132 |
Artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punkt f |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku kontroll – kahjude õige jagamine investorite vahel |
√ |
|
|
Iga aluspositsiooni puhul, millega seoses on esitatud krediidisündmuse teade, kinnitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik kontrollib, kas viimase krediidiriskikaitse makse tasumise ajal on aluspositsioonidega seotud kahjud investorite vahel õigesti jagatud. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 133 |
Artikli 26e lõike 4 teine lõik |
Kontrolli tegev kolmas isik on väärtpaberistamise tehingu algatajast, investoritest ja (asjakohasel juhul) väärtpaberistamise eriotstarbelisest ettevõtjast sõltumatu |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik on väärtpaberistamise tehingu algatajast ja investoritest ning asjakohasel juhul väärtpaberistamise eriotstarbelisest ettevõtjast sõltumatu. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 134 |
Artikli 26e lõike 4 teine lõik |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku määramine tehingu sulgemise kuupäevaks |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik on andnud tehingu sulgemise kuupäevaks nõusoleku kontrolli tegevaks kolmandaks isikuks määramisele. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 135 |
Artikli 26e lõike 4 kolmas lõik |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku valimipõhine kontroll |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegev kolmas isik teeb kontrolli valimi alusel, mitte iga üksiku aluspositsiooni alusel, mille jaoks krediidiriskikaitse makset nõutakse. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 136 |
Artikli 26e lõike 4 kolmas lõik |
Investorite võimalus taotleda, et kontrolli tegev kolmas isik kontrolliks konkreetseid aluspositsioone |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, kas ja kuidas investorid võivad taotleda mis tahes konkreetse aluspositsiooni sobivuse kontrollimist, kui nad ei ole valimipõhise kontrolliga rahul. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 137 |
Artikli 26e lõike 4 neljas lõik |
Kontrolli tegeva kolmanda isiku juurdepääs kogu asjakohasele teabele |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja lisab tehingu dokumentidesse kohustuse edastada andmeväljal STSSY126 osutatud kontrolli tegevale kolmandale isikule kogu teave, mis on vajalik määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 4 esimese lõigu punktides a–f sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 138 |
Artikli 26e lõike 5 esimese lõigu punktid a–f |
Lõpetamissündmused |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja ei või tehingut lõpetada enne selle graafikujärgset lõpptähtaega ühelgi muul põhjusel kui määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 5 punktides a–f loetletud sündmused. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 139 |
Artikli 26e lõike 5 teine lõik |
Tehingu dokumendid – ostuoptsioonid |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on täpsustatud, kas asjaomane tehing hõlmab mõnda määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 5 esimese lõigu punktides d ja e osutatud ostuoptsiooni ja kuidas sellised optsioonid on struktureeritud. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 140 |
Artikli 26e lõike 5 kolmas lõik |
Tehingu dokumendid – ajaline ostuoptsioon ei ole struktureeritud eesmärgiga vältida kahju jaotamist krediidikvaliteedi parandamise positsioonidele |
|
√ |
|
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 5 esimese lõigu punkti d kohaldamisel lühiselgitus selle kohta, et ajaline ostuoptsioon ei ole struktureeritud eesmärgiga vältida kahju jaotamist krediidikvaliteedi parandamise positsioonidele või muudele investorite omatavatele positsioonidele ega muul viisil struktureeritud krediidikvaliteedi parandamise võimaldamiseks. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 141 |
Artikli 26e lõike 5 neljas lõik |
Ostuoptsioon |
|
√ |
|
Kui tehing hõlmab ajalist ostuoptsiooni, siis lühiselgitus selle kohta, et andmeväljadel STSS139 ja STSS 140 osutatud nõuded on täidetud, sealhulgas ajalise ostuoptsiooni kasutamise põhjendus ja usutav teave, millest nähtub, et ostuoptsiooni kasutamise põhjuseks ei ole alusvara kvaliteedi halvenemine. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 142 |
Artikli 26e lõike 5 viies lõik |
Otsene krediidiriskikaitse – tagatise tagastamine investoritele vastavalt väärtpaberistamise seeriate nõudeõiguse järgule |
|
√ |
|
Otsese krediidiriskikaitse korral lühiselgitus selle kohta, et krediidiriskikaitse lepingu lõpetamisel tagastatakse tagatis investoritele vastavalt väärtpaberistamise seeriate nõudeõiguse järgule, kohaldades väärtpaberistamise tehingu algataja suhtes kohaldatavaid asjakohaseid maksejõuetust käsitlevaid õigusnorme. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 143 |
Artikli 26e lõige 6 |
Tehingu lõpetamine investorite poolt, kui krediidiriskikaitse preemia jäetakse maksmata |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et investorid ei või lõpetada tehingut enne selle kavandatud lõpptähtaega ühelgi muul põhjusel kui krediidiriskikaitse preemia maksmata jätmine või muu lepingulise kohustuse oluline rikkumine väärtpaberistamise tehingu algataja poolt. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 144 |
Artikli 26e lõike 7 punkt a |
Investoritele pakutava sünteetilise ületulu summa on kindlaks määratud tehingu dokumentides ja väljendatud kindla protsendina portfelli tagasimaksmata summast |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja näeb ette sünteetilise ületulu, mida pakutakse investoritele krediidikvaliteedi parandamiseks, siis lühiselgitus selle kohta, et sünteetilise ületulu summa, mida väärtpaberistamise tehingu algataja kohustub kasutama krediidikvaliteedi parandamiseks igal makseperioodil, on kindlaks määratud tehingu dokumentides ja väljendatud kindla protsendina portfelli tagasimaksmata summast asjaomase makseperioodi alguses (fikseeritud sünteetiline ületulu). |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 145 |
Artikli 26e lõike 7 punkt b |
Kasutamata sünteetilise ületulu tagastamine väärtpaberistamise tehingu algatajale |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja näeb ette sünteetilise ületulu, mida pakutakse investoritele krediidikvaliteedi parandamiseks, siis lühiselgitus selle kohta, et sünteetiline ületulu, mida ei kasutata selleks, et katta igal makseperioodil realiseerunud krediidikahjum, tagastatakse väärtpaberistamise tehingu algatajale. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 146 |
Artikli 26e lõike 7 punkt c |
Sisereitingute meetodit kasutavad väärtpaberistamise tehingu algatajad – aasta kohta ette nähtud summa ei ole suurem kui regulatiivne aastane oodatav kahju |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja näeb ette sünteetilise ületulu, mida pakutakse investoritele krediidikvaliteedi parandamiseks, siis lühiselgitus selle kohta, et määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 143 osutatud sisereitingute meetodi kasutamise korral ei ole ette nähtud kogusumma aasta kohta suurem kui kõigi aluspositsioonide asjaomase aasta oodatava kahju summa, mis on arvutatud vastavalt nimetatud määruse artiklile 158. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 147 |
Artikli 26e lõike 7 punkt d |
Väärtpaberistamise tehingu algatajad, kes ei kasuta sisereitingute meetodit – alusportfelli ühe aasta oodatava kahju arvutamine määratakse selgelt kindlaks tehingu dokumentides |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja näeb ette sünteetilise ületulu, mida pakutakse investoritele krediidikvaliteedi parandamiseks, siis lühiselgitus selle kohta, et kui väärtpaberistamise tehingu algataja ei kasuta määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 143 osutatud sisereitingute meetodit, määratakse alusportfelli ühe aasta oodatava kahju arvutamine selgelt kindlaks tehingu dokumentides. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 148 |
Artikli 26e lõike 7 punkt e |
Sünteetilise ületulu tingimuste sätestamine tehingu dokumentides |
|
√ |
|
Kui väärtpaberistamise tehingu algataja näeb ette sünteetilise ületulu, mida pakutakse investoritele krediidikvaliteedi parandamiseks, siis lühiselgitus selle kohta, et määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõikes 7 ette nähtud tingimused on sätestatud tehingu dokumentides. |
Ei kohaldata |
||||||
STSS 149 |
Artikli 26e lõike 8 punktid a, b ja c |
Kasutatav krediidiriskikaitse |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, millisele järgmistest vormidest krediidiriskikaitse leping vastab:
|
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 150 |
Artikli 26e lõike 9 esimese lõigu punkt a |
Väärtpaberistamise tehingu algataja õigus kasutada tagatist investorite krediidiriskikaitse maksetega seotud kohustuste täitmiseks on asjakohaste tagatiskokkulepete kaudu täitmisele pööratav |
|
|
√ |
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punktis c osutatud krediidiriskikaitse kasutamise korral üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas väärtpaberistamise tehingu algataja õigus kasutada tagatist investorite krediidiriskikaitse maksetega seotud kohustuste täitmiseks on täitmisele pööratav ja kuidas tagatakse selle õiguse täitmisele pööratavus asjakohaste tagatiskokkulepetega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 151 |
Artikli 26e lõike 9 esimese lõigu punkt b |
Investorite õigus väärtpaberistamise lõppemisel või väärtpaberistamise seeriate amortiseerumisel kasutamata tagatisele |
|
√ |
|
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punktis c osutatud krediidiriskikaitse kasutamise korral lühiselgitus selle kohta, et investorite õigus tagastada väärtpaberistamise lõppemisel või väärtpaberistamise seeriate amortiseerumisel tagatised, mida ei ole kasutatud krediidiriskikaitse maksete tegemiseks, on täitmisele pööratav. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 152 |
Artikli 26e lõike 9 esimese lõigu punkt c |
Väärtpaberitesse investeeritud tagatis – sobivuskriteeriumide ja hoidmise korra kindlaksmääramine tehingu dokumentides |
|
|
√ |
Määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 8 punktis c osutatud krediidiriskikaitse kasutamise korral üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas juhul, kui tagatis on investeeritud väärtpaberitesse, on tehingu dokumentides nähtud selliste väärtpaberite jaoks ette sobivuskriteeriumid ja hoidmise kord. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 153 |
Artikli 26e lõike 9 teine lõik |
Väärtpaberistamise tehingu algataja krediidirisk jääb investorite krediidiriskiks |
|
√ |
|
Lühiselgitus selle kohta, et tehingu dokumentides on täpsustatud, kas väärtpaberistamise tehingu algataja krediidirisk jääb investorite krediidiriskiks. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 154 |
Artikli 26e lõike 9 kolmas lõik |
Õiguslik arvamus, mis kinnitab krediidiriskikaitse täitmisele pööratavust kõikides jurisdiktsioonides |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et väärtpaberistamise tehingu algataja on saanud kvalifitseeritud õigusnõustajalt arvamuse, mis kinnitab krediidiriskikaitse täitmisele pööratavust kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY155 |
Artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkt a |
Kvaliteetne tagatis – 0 % riskiga kaalutud võlaväärtpaberid |
|
√ |
|
Kui krediidiriskikaitset pakutakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 punkti a kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatükis osutatud 0 % riskiga kaalutud võlaväärtpaberite kujul, siis lühiselgitus selle kohta, et täidetud on kõik järgmised tingimused:
|
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 156 |
Artikli 26e lõike 10 esimese lõigu punkt b |
Kvaliteetne tagatis – raha kolmandast isikust krediidiasutuses, mille krediidikvaliteedi aste on 3 või üle selle |
|
√ |
|
Kui krediidiriskikaitset pakutakse määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 punkti b kohaselt, siis lühiselgitus tagatiskokkuleppe kohta, millega väärtpaberistamise tehingu algatajale ja investorile antakse tagatis rahana, mida hoitakse kolmandast isikust krediidiasutuses, mille krediidikvaliteedi aste on 3 või üle selle kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 136 sätestatud krediidikvaliteedi astmete määramisega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 157 |
Artikli 26e lõike 10 teine lõik |
Erand – tagatis väärtpaberistamise tehingu algataja juures hoiustatud rahana |
|
|
√ |
Kui kasutatakse erandit määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 esimesest lõigust, siis üksikasjalik selgitus tagatiskokkuleppe kohta, mille kohaselt ainult väärtpaberistamise tehingu algataja võib kasutada kvaliteetse tagatisena raha, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, ja investori nõusolek selle tagatiskokkuleppega. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 158 |
Artikli 26e lõike 10 kolmas lõik |
Tagatis väärtpaberistamise tehingu algataja juures hoiustatud rahana – pädeva asutuse luba |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus määruse (EL) 2017/2402 artikli 29 lõike 5 kohaselt määratud pädeva asutuse nõusoleku kohta, et tagatisena võib kasutada raha, mis on hoiustatud väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja juures, kui väärtpaberistamise tehingu algataja või tema sidusettevõtja vastab krediidikvaliteedi astmele 3, tingimusel et võimalik on dokumenteerida tururaskused, finantsinstitutsiooni liikmesriigile määratud krediidikvaliteedi astmega seotud objektiivsed takistused või liikmesriigis esinevad märkimisväärsed võimalikud kontsentratsiooniprobleemid, mis tulenevad määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 teises lõigus osutatud krediidikvaliteedi astme 2 miinimumnõude kohaldamisest. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 159 |
Artikli 26e lõike 10 neljas lõik |
Tagatise ülekandmine, kui kolmandast isikust krediidiasutus või väärtpaberistamise tehingu algataja ei vasta enam minimaalsele krediidikvaliteedi astmele |
|
|
√ |
Üksikasjalik selgitus selle kohta, kuidas tagatis kooskõlas määruse (EL) 2017/2402 artikli 26e lõike 10 neljanda lõiguga üle kantakse, kui tagatist hoiustati rahana krediidiasutuses, mis ei vasta enam minimaalsele krediidikvaliteedi astmele. |
Ei kohaldata |
||||||
STSSY 160 |
Artikli 26e lõike 10 viies lõik |
Vastavus tagatisnõuetele investeeringu puhul krediidiriski vahetustehingut sisaldavatesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud väärtpaberistamise tehingu algataja |
√ |
|
|
Kinnitus selle kohta, et kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 218 on tehtud investeering krediidiriski vahetustehingut sisaldavatesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud väärtpaberistamise tehingu algataja. |
Ei kohaldata“ |
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).
(2) Komisjoni 28. mai 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1851, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 regulatiivsete tehniliste standarditega väärtpaberistamise aluspositsioonide homogeensuse kohta (ELT L 285, 6.11.2019, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34).
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/52 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1302,
20. aprill 2022,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaubatuletisinstrumentide suhtes positsioonipiirangute kohaldamist ning positsioonipiirangutest erandi tegemise taotlemise korda
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 57 lõike 1 kuuendat lõiku, lõike 3 viiendat lõiku ja lõike 12 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2021/338 (2) on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 57 muudatused muu hulgas seoses positsioonipiirangutega, millega kaasnevad ka uued seonduvad volitused. |
(2) |
Selleks et suurendada liidu finantsturgude stabiilsust ja usaldusväärsust, tuleks kindlaks määrata metoodika kaubatuletisinstrumentide positsioonipiirangute ühtlustatud viisil arvutamiseks. Metoodika peaks aitama vältida õiguslikku arbitraaži ja edendama järjepidevust ning tagama samal ajal pädevatele asutustele piisava paindlikkuse, et võtta arvesse erinevusi eri kaubatuletisinstrumentide turgude ning aluseks olevate kaupade turgude vahel. Piirangute arvutamise metoodika peaks võimaldama pädevatel asutustel tasakaalustada eesmärki määrata piirangud piisavalt madalal tasemel, et hoida ära turu kuritarvitamine või moonutamine kõnealustes kaubatuletisinstrumentides positsioone hoidvate isikute poolt, ja eesmärki toetada nõuetekohast hinnakujundus- ja arvelduskorda, töötada välja uued kaubatuletisinstrumendid ja võimaldada kaubatuletisinstrumentidel jätkuvalt toetada äritegevuse toimimist aluseks oleva kauba turul. |
(3) |
Ühese arusaamise tagamiseks tuleks määratleda mitmed direktiivist 2014/65/EL tulenevad kontseptsioonid ja käesolevas määruses kasutatavad tehnilised mõisted. |
(4) |
Turuosaliste teatavates kaubatuletisinstrumentides hoitavad pikad ja lühikesed positsioonid tuleks üksteisega tasaarvestada, et määrata kindlaks turuosalise kontrollitava positsiooni tegelik suurus mingil kindlal ajahetkel. Samas kauplemiskohas kaubeldava sellise optsioonilepingu või kaubatuletisinstrumendi kaudu hoitava positsiooni suurus, mis moodustab peamise lepingu alamkogumi, tuleks arvutada delta ekvivalendi alusel. Selleks et võimaldada saada isiku tegevusest põhjalik, keskne ja esinduslik ülevaade ning vältida peamise lepingu jaoks kehtestatud positsioonipiirangu eesmärgi täitmisest kõrvalehoidumist, peaks isiku kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides hoitav koondpositsioon hõlmama ka positsiooni, mis tuleneb samas kauplemiskohas ühe kaubeldava instrumendina kauplemisele lubatud hinnavahelepingu komponentide osadeks jaotamisest, ja samas kauplemiskohas kaubeldavaid selliste kaubatuletisinstrumentide positsioone, mis moodustavad peamise lepingu alamkogumi nende suuruse (nn minilepingud) või hinnaperioodi lõpptähtajaga seoses, näiteks kuu bilansilepingud (nn balmo-lepingud). |
(5) |
Direktiivi 2014/65/EL kohaselt tuleb isiku positsioonipiirangu arvutamisel hõlmata kõik positsioonid, mida kõnealuse isiku nimel hoiavad kolmandad isikud, ja positsioonipiiranguid kohaldada nii üksuse kui ka kontserni tasandil. Seetõttu tuleb positsioonid summeerida kontserni tasandil. Asjakohane on tagada summeerimine kontserni tasandil ainult juhul, kui emaettevõtja saab kontrollida kõnealuste positsioonide kasutamist. Sellest tulenevalt peaksid emaettevõtjad summeerima oma tütarettevõtjate hoitavad positsioonid positsioonidega, mida emaettevõtja otseselt hoiab, lisaks sellele, et tütarettevõtjad summeerivad nende enda positsioonid. Sellise summeerimise tulemusena saab positsioonid arvutada emaettevõtja tasandil ja need võivad olla suuremad või eri tütarettevõtjate pikkade ja lühikeste positsioonide tasaarvestuse tõttu väiksemad kui üksiku tütarettevõtja tasandi positsioonid. Positsioone ei tohiks emaettevõtja tasandil summeerida, kui positsioone hoiavad investeerimisfondid, kes hoiavad neid oma investorite ja mitte emaettevõtjate nimel, juhul kui emaettevõtja ei saa kontrollida kõnealuste positsioonide kasutamist enda huvidest lähtuvalt. |
(6) |
Direktiivis (EL) 2021/338 sätestatud muudatustega nähakse ette, et positsioonipiiranguid kohaldatakse kauplemiskohtades kaubeldavate kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide ning nendega majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute suhtes. Kriitilise tähtsusega või olulised tuletisinstrumendid on kaubatuletisinstrumendid, mille avatud kogupositsioon on aastas keskmiselt vähemalt 300 000 partiid. Kuna põllumajandustoore on kodanikele kriitilise tähtsusega, jääb põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute suhtes kehtima 300 000 partii tasemest väiksem positsioonipiirang. Käesolevas määruses määratakse kindlaks likviidsuse piirmäär, millest alates hakatakse positsioonipiiranguid kohaldama põllumajandustoorme tuletisinstrumentide suhtes, ning nendega kauplemist tuleks käsitada kauplemiskohas olulises mahus kauplemisena üksnes juhul, kui need ületavad piisava ajaperioodi jooksul likviidsuse piirmäära. |
(7) |
Kui börsivälist lepingut hinnatakse sama aluseks oleva kauba alusel, mis antakse üle samas asukohas ja samade lepingutingimuste alusel, ja kui selle majanduslik tulem on tugevas seoses kauplemiskohas kaubeldava lepingu omaga, tuleks seda käsitada majanduslikult samaväärsena olenemata väikestest erinevustest partii suurust ja üleandmiskuupäeva käsitlevates lepingutingimustes. Erinevused tehingujärgses riskijuhtimiskorras, näiteks kliirimiskorras, ei tohiks takistada selliste lepingute majanduslikult samaväärseks kuulutamist. Selleks et vältida börsiväliste lepingute puhul kahepoolsete kokkulepete kasutamise abil kauplemiskohas kaubeldavate võimalike valitsevate positsioonide kohatut tasaarvestust ning tagada praktikas positsioonipiirangute korra tõhus rakendamine, tuleb börsiväliselt kaubeldavaid kaubatuletisinstrumente kauplemiskohas kaubeldavate lepingutega majanduslikult samaväärsetena käsitada ainult piiratud juhtudel. Positsioonipiirangute järgimisest kõrvalehoidumise ärahoidmiseks ning positsioonipiirangute korra usaldusväärsuse suurendamiseks tuleb kehtestada majanduslikult samaväärse börsivälise lepingu kitsas määratlus, et see ei võimaldaks isikul tasaarvestada börsivälise lepingu positsiooni mitme muu positsiooniga. Lisaks peaks piirama otsustusõigust selliste positsioonide valikul, mille suhtes börsivälise lepingu positsiooni tasaarvestatakse, lubades seda üksnes teatavatel juhtudel, kui selline börsiväline leping on majanduslikult samaväärne rohkem kui ühe liidu kauplemiskohas kaubeldava kaubatuletisinstrumendiga. |
(8) |
Et määrata kindlaks, millised kaubatuletisinstrumentide positsioonid vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel äritegevusega otseselt seotud riske, tuleks sätestada teatavad kriteeriumid, sh riskimaanduslepingu rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite eeskirjadel põhineva raamatupidamisarvestusliku määratluse kasutamine. See raamatupidamisarvestuslik määratlus peaks olema kasutatav ka finantssektoriväliste üksuste puhul, isegi kui nad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite eeskirju üksuse tasandil ei kohalda. |
(9) |
Lisaks peaks finantssektorivälistel üksustel olema võimalik kasutada riskijuhtimismeetodeid, et maandada enda või oma kontserni äritegevusest tulenevaid üldisi riske, sealhulgas riske, mis on tingitud erinevatest geograafilisest turgudest, toodetest, ajavahemikest või üksusest (st makro- või portfelliriski maandamine). Sarnaselt peaks finantsettevõtjatel, kes kuuluvad peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni, olema võimalik kasutada riskijuhtimismeetodeid, et maandada kontserni kuuluvate finantssektoriväliste üksuste äritegevusest tulenevaid üldisi riske. Finantssektorivälisel üksusel või finantsettevõtjal ei pruugi makro- või portfelliriski maandamisel olla võimalik määrata kindlaks üks ühele seost kaubatuletisinstrumendi konkreetse positsiooni ja äritegevusest tuleneva konkreetse riski vahel, mille maandamiseks kaubatuletisinstrument on mõeldud. Finantssektoriväline üksus või finantsettevõtja võib kasutada finantssektorivälise üksuse äritegevusest tuleneva konkreetse riski maandamiseks ka mittesamaväärset kaubatuletisinstrumenti, kui identset kaubatuletisinstrumenti ei ole saadaval või kui tugevamini seotud kaubatuletisinstrumendil ei ole piisavalt likviidsust (kaudne riskimaandus). Neil juhtudel peaksid riskijuhtimispõhimõtted ja -süsteemid suutma ära hoida muude kui riskimaandustehingute liigitamise riskimaandustehinguteks ning tagada piisavalt üksikasjaliku ülevaate riskimaandusportfellist, et võimaldada määrata kindlaks spekulatiivsed osad ning võtta neid arvesse positsioonipiirangute arvutamisel. Positsioone ei tohiks käsitada äritegevusega seotud riske vähendavana ainult seetõttu, et need on lisatud riskivähendusportfelli üldisel alusel. |
(10) |
Risk võib aja jooksul muutuda ja riski muutusega kohanemiseks võib olla vaja tasaarvestada äritegevusega seotud riski vähendamiseks algselt rakendatud kaubatuletisinstrumendid selliste täiendavate kaubatuletislepingute kasutamise teel, millega lõpetatakse need kaubatuletislepingud, mis ei ole enam äririski jaoks asjakohased. Samuti ei tohiks sellise riski muutumine, mille vähendamiseks on investeeritud kaubatuletisinstrumendi positsiooni, tingida kõnealuse positsiooni ümberhindamist, nagu see ei oleks algusest peale privilegeeritud tehing. |
(11) |
Finantsettevõtjad ja finantssektorivälised üksused peaksid saama enne positsiooni investeerimist esitada taotluse äritegevusega seotud riski maandamise erandi tegemiseks. Taotlus peaks andma pädevale asutusele selge ja kokkuvõtliku ülevaate finantssektoriväliste üksuste äritegevusest seoses aluseks oleva kaubaga, millega kaasnevaid riske kavatsetakse maandada, seotud riskidest ning sellest, kuidas kaubatuletisinstrumente kõnealuste riskide maandamiseks kasutatakse. Positsioonipiiranguid kohaldatakse alati põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide suhtes ning kui pädev asutus lõpuks erandit ei tee, peaks olenevalt olukorrast finantsettevõtja või finantssektoriväline üksus vähendama vastavalt kõnealust piirangut ületavaid positsioone ning tema suhtes võidakse piirangu ületamisega seoses võtta järelevalvemeetmeid. Finantsettevõtjad ja finantssektorivälised üksused peaksid oma tegevust korrapäraselt uuesti hindama, tagamaks, et erandi jätkuv kohaldamine on põhjendatud. |
(12) |
Finantsettevõtjad ja finantssektorivälised üksused peaksid saama taotleda erandi tegemist seoses positsioonidega, mis tulenevad kohustuslikust likviidsuse tagamisest kauplemiskohtades, enne kõnealuste tehingute tegemist. Taotlus peaks andma pädevale asutusele selge ja kokkuvõtliku ülevaate kohustusliku likviidsuse tagamise raamistikust, mille alusel kõnealused isikud tegutsevad, isiku tegevusest kaubatuletisinstrumentidega kauplemisel vastavalt kauplemiskohaga sõlmitud kirjalikule lepingule ja tulenevatest avatud positsioonidest. Positsioonipiiranguid kohaldatakse alati põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide suhtes ning kui pädev asutus lõpuks erandit ei tee, peaks finantssektoriväline üksus või finantsettevõtja vähendama asjakohaselt kõnealust piirangut ületavaid positsioone ning tema suhtes võidakse piirangu ületamisega seoses võtta järelevalvemeetmeid. Finantssektorivälised üksused ja finantsettevõtjad peaksid oma tegevust korrapäraselt uuesti hindama, tagamaks, et erandi jätkuv kohaldamine on põhjendatud. |
(13) |
Hetkekuu ajavahemik ehk aegumise ajal üleandmisele vahetult eelnev periood oleneb konkreetsest kaubatuletisinstrumendist ning see ei pruugi vastata täpselt ühele kuule. Kuu hetkelepingud peaksid seetõttu osutama selle kaubatuletisinstrumendi sellisele lepingule, mille lõpptähtaeg saabub järgmisena. Nende positsioonide piiramine, mida isik võib hoida füüsilise kauba üleandmise perioodi vältel, piirab aluseks oleva üleantava varu kogust, mida iga isik võib üle anda või vastu võtta, takistades seega valitsevate positsioonide koondumist teatavatele isikutele, mis võiks võimaldada neil avaldada turule survet kaubale juurdepääsu piiramise teel. Kuu hetkepositsiooni piirangu standardne lähtetase tuleks seega nii füüsiliselt kui ka rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide puhul arvutada prognoositava üleantava varu protsendina. Pädevad asutused peaksid saama rakendada positsioonipiirangute vähendamise ajakava alates hetkest, kui lepingust saab kuu hetkeleping, kuni lõpptähtajani, et tagada täpsemalt see, et positsioonipiirangud on nõuetekohaselt määratud kogu hetkekuu ajavahemiku vältel, ning et tagada nõuetekohane arveldamine. |
(14) |
Kui tuletisinstrumentidega kaubeldakse kauba üleantava varuga võrreldes suhteliselt vähe, on avatud kogupositsioon üleantava varuga võrreldes väiksem. Sellisel juhul ei pruugi isegi metoodika kohase väikseima üleantava varu protsendi kasutamine võimaldada pädevatel asutustel kehtestada kuu hetkepositsiooni piirangut, mis on kooskõlas eesmärgiga tagada nõuetekohased hinnakujundus- ja arveldustingimused ning hoida ära turu kuritarvitamine. Selleks et tagada nende eesmärkide täitmine kõigis olukordades, tuleks siis, kui kaubatuletisinstrumendi üleantav varu on avatud kogupositsioonist oluliselt suurem – nii et üleantaval varul põhinev kuu hetkepositsiooni piirang võtaks pädevate asutuste positsioonipiirangute kohaldamise nõudelt igasuguse mõju –, peaksid pädevad asutused varumeetodina määrama kindlaks kõnealuse kaubatuletisinstrumendi kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtuse protsendina kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsioonist ja seejärel rakendama asjakohaseid korrigeerimistegureid. |
(15) |
Põllukultuuridest põllumajandustoorme puhul võivad ilmastikutingimused põhjustada suurt volatiilsust. Seepärast on asjakohane, et põllumajandustoorme tuletisinstrumentide üleantava varu kindlaksmääramise vaatlusperiood on pikem kui vaatlusperiood, mida kasutatakse muude kaubatuletisinstrumentide üleantava varu kindlaksmääramiseks. |
(16) |
Teiste kuude positsioonipiirangut kohaldatakse kõigi muude lõpptähtaegade puhul peale kuu hetkelepingu lõpptähtaja. Teiste kuude positsioonipiirangute standardne lähtetase tuleks seega nii füüsiliselt kui ka rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide puhul arvutada protsendina avatud kogupositsioonist. Kaubalepingu teiste kuude positsioonide jaotus on sageli kontsentreerunud lõpptähtajale kõige lähematele kuudele. Seetõttu annab avatud kogupositsioon asjakohasema lähtealuse positsioonipiirangute kehtestamiseks kui kõigil lõpptähtaegadel põhinev keskmise väärtus. Kuna avatud kogupositsioon võib lühikese aja jooksul oluliselt muutuda, peaksid pädevad asutused arvutama avatud kogupositsiooni sellise perioodi kohta, mis kajastab asjakohaselt kaubatuletisinstrumentidega kauplemise iseloomu. Kõnealuse vaatlusperioodi puhul peaks eelkõige arvesse võtma lepinguga kauplemise hooajalisust. |
(17) |
Tagamaks, et pädevate asutuste kehtestatud positsioonipiirangud põhinevad kaubatuletisinstrumendis hoitavate kõigi avatud positsioonide põhjalikul ja esinduslikul ülevaatel, peaks pädev asutus avatud kogupositsiooni arvutamisel võtma arvesse nii selle kauplemiskoha avatud positsioone, kus kaubatuletisinstrumendiga kaubeldakse, kui ka avatud positsioone majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes, millest pädevat asutust on teavitatud. |
(18) |
Standardne lähtetase 25 % üleantavast varust ja avatud kogupositsioonist on kehtestatud muude turgude ja jurisdiktsioonide kogemusi arvesse võttes. Pädevad asutused peaksid lähtetaset korrigeerima, et seda saaks vähendada 5 %ni üleantavast varust ja avatud kogupositsioonist või 2,5 %ni mõne põllumajandustoorme tuletisinstrumendi puhul ning suurendada 35 %ni üleantavast varust ja avatud kogupositsioonist, kui see on turu iseloomust tulenevalt vajalik, et toetada lepingu nõuetekohast arveldamist ja toimimist ning selle aluseks oleva kauba turu toimimist. Kuna lähtetaseme väärtust korrigeeritakse üksnes juhul, kui (ja kuni) see on turu objektiivsetest näitajatest tulenevalt vajalik, peaks lähtetaseme ajutine korrigeerimine olema võimalik. Pädevad asutused peaksid tagama, et piirangut korrigeeritakse lähtetasemest allapoole alati, kui seda on vaja valitsevate seisundite tekkimise vältimiseks ning kaubatuletisinstrumendi ja selle aluseks oleva kauba nõuetekohase hinnakujunduse toetamiseks. Materiaalse aluseta tuletisinstrumentide puhul ei saa positsioonipiirangu kindlaksmääramiseks kasutada üleantavat varu. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema võimalik täiustada või korrigeerida metoodikaid, et määrata selliste kaubatuletisinstrumentide positsioonipiirangud muude parameetrite alusel, näiteks kasutades avatud kogupositsiooni ka kuu hetkepositsiooni puhul. |
(19) |
Võib esineda olukordi, kus hiljuti kauplemiskohas kauplemisele lubatud kaubatuletisinstrumendiga kaubeldi varem ühes või mitmes liidu või kolmanda riigi kauplemiskohas. Selleks et kaubatuletisinstrumendi saaks sujuvalt üle kanda, peaks pädev asutus hiljuti kauplemisele lubatud kaubatuletisinstrumendi algsete positsioonipiirangute kehtestamisel arvesse võtma kõnealuse varem muus kauplemiskohas (muudes kauplemiskohtades) kaubeldud kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsiooni. Esineda võib ka muid olukordi, näiteks olukord, kus kahe kaubatuletisinstrumendiga kaubeldakse samas kauplemiskohas ja nende omaduste väikese erinevuse tõttu, mis on seotud näiteks alusindeksi või pakkumispiirkonna muutusega, eeldatakse, et avatud kogupositsioon vanemates lepingutes läheb kiiresti üle hilisemale lepingule. Hilisema lepingu jaoks positsioonipiirangute kehtestamisel peaks pädev asutus võtma arvesse vanema lepingu avatud kogupositsiooni, et võimaldada hilisema lepingu sujuvat kujunemist. |
(20) |
Teatavate kaubatuletisinstrumentide, eelkõige elektrienergial ja gaasil põhinevate kaubatuletisinstrumentide puhul nähakse ette, et aluseks olev kaup antakse pidevalt üle kindlaks määratud perioodi, näiteks päeva, kuu või aasta jooksul. Lisaks võib teatavad pikema üleandmise perioodiga (näiteks üks aasta või kvartal) lepingud automaatselt asendada asjakohaste lühema üleandmise perioodiga (näiteks kvartal või kuu) lepingutega (nn teise astme lepingud). Neil juhtudel ei oleks kuu hetkepositsiooni piirang enne üleandmist asendatava lepingu korral asjakohane, kuna kõnealune piirang ei hõlmaks lepingu aegumist ja füüsilist üleandmist või rahas arveldamist. Selles ulatuses, milles sama alusvaraga lepingute üleandmise perioodid kattuvad, tuleks kõigi asjakohaste lepingute suhtes kohaldada ühte positsioonipiirangut, et võtta nõuetekohaselt arvesse kõigi nende lepingute positsioone, mis võidakse üle anda. Selle võimaldamiseks tuleks asjakohaseid lepinguid mõõta alusvara ühikutes ning vastavalt summeerida ja tasaarvestada. |
(21) |
Teatavate põllumajandustoorme tuletisinstrumentide puhul, mis mõjutavad oluliselt toidu tarbijahindu, peaks metoodika võimaldama pädeval asutusel määrata lähtetaseme ja positsioonipiirangu, mis on väiksem üldise vahemiku miinimumist, kui ta leiab tõendeid hindu oluliselt mõjutava spekulatiivse tegevuse kohta. |
(22) |
Pädev asutus peaks hindama, kas direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõikes 3 loetletud tegurite tõttu on vaja korrigeerida lähtetaset, et määrata positsioonipiirangu lõplik tase. Hindamisel tuleks neid tegureid arvesse võtta, kui need on kõnealuse konkreetse kaubatuletisinstrumendi puhul asjakohased. Metoodikas tuleks anda juhised, kuidas kehtestada piirang, ilma et pädevalt asutuselt võetaks võimalus teha turukuritarvitamise ärahoidmise eesmärgil lõplik otsus kaubatuletisinstrumendi suhtes asjakohase positsioonipiirangu kohaldamise kohta. Tegurid peaksid andma pädevatele asutustele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele olulist teavet, et lihtsustada arvamuse kujundamist ja tagada liidus positsioonipiirangute nõuetekohane ühtlustamine. |
(23) |
Positsioonipiirangud ei tohiks tekitada tõkkeid uute põllumajandustoorme tuletisinstrumentide väljatöötamisele ning need ei tohiks takistada põllumajandustoorme tuletisinstrumentide turgude vähem likviidsete segmentide nõuetekohast toimimist. Metoodika peaks võtma arvesse aega, mida on vaja likviidsuse tekitamiseks ja suurendamiseks nii uute kui ka olemasolevate kaubatuletisinstrumentide puhul ning eelkõige põllumajandustoorme tuletisinstrumentide puhul, mis võivad toetada riskijuhtimist eriotstarbelistel või ebaküpsetel turgudel, või proovima töötada välja uued riskimaandusmeetmed uute kaupade puhul. Samuti on mitmeid põllumajandustoorme tuletislepinguid, mille puhul ei pruugi osalisi või likviidsust olla kunagi piisavalt, et võimaldada positsioonipiirangute tõhusat kohaldamist, ilma et tekiks risk, et osalejad korrapäraselt ja hooletusest eiravad piirangut ning sellest tulenevalt kahjustavad kõnealuste kaubatuletisinstrumentide hinnakujundust ja arveldamist. Selleks et neid turgude tõhusat toimimist ohustavaid riske maandada, tuleks kuu hetkepositsiooni piirang ja teiste kuude positsioonipiirang kehtestada fikseeritud tasemel 10 000 partiid, kuni avatud kogupositsioon põllumajandustoorme tuletisinstrumentides ületab 20 000 partii künnise. |
(24) |
Kaubatuletisinstrumendiga seotud turuosaliste arv, koosseis ja seisund võib mõjutada nende positsioonide olemust ja suurust, mida teatavad turuosalised turul hoiavad. Mõnede kaubatuletisinstrumentide puhul võivad teatavad turuosalised hoida suurt positsiooni, mis näitab nende seisundit kauba ostmisel, müümisel ja tarnimisel, kui nad on aluseks oleva kauba turu puhul likviidsuse ja riskijuhtimise teenuseid osutavate enamiku teiste turuosalistega võrreldes turu vastaspoolel. |
(25) |
Aluseks oleva kauba tarnimine, kasutamine, kättesaadavus ja juurdepääs sellele on aluseks oleva kauba turgu iseloomustavad omadused. Nende omaduste üksikasjalikum (näiteks kauba säilivuse ja transpordiviisi) hindamine peaks võimaldama pädeval asutusel määrata kindlaks turu paindlikkus ning positsioonipiiranguid asjakohaselt korrigeerida. |
(26) |
Teatavate kaubatuletisinstrumentide puhul võib avatud kogupositsiooni ja üleantava varu vahel olla suur erinevus. See võib tekkida juhul, kui tuletisinstrumentidega kauplemise maht on üleantava varuga võrreldes suhteliselt väike, mistõttu on avatud kogupositsioon üleantava varuga võrreldes väiksem, või näiteks juhul, kui teatavat kaubatuletisinstrumenti kasutatakse laialdaselt erinevate riskipositsioonidega seotud riskide maandamiseks ja seega on üleantav varu avatud kogupositsiooniga võrreldes väiksem. Sellised olulised erinevused avatud kogupositsiooni ja üleantava varu vahel õigustavad teiste kuude positsioonipiirangu suhtes kohaldatava lähtetaseme väärtuse üles- või allapoole korrigeerimist, et vältida turu ebastabiilsust hetkekuu lähenemisel. Täpsemalt, kui avatud kogupositsioon on üleantavast varust märkimisväärselt suurem, tuleks teiste kuude positsioonipiirangut korrigeerida allapoole, et vältida nn kaljuefekti kuu hetkepositsiooni piiranguga seoses, mis põhineb üleantaval varul. Sellises olukorras ei oleks asjakohane korrigeerida kuu hetkepositsiooni piirangut ülespoole, võttes arvesse turu monopoliseerimise riski. Kui üleantav varu on avatud kogupositsioonist märkimisväärselt suurem, tuleks teiste kuude positsioonipiirangut korrigeerida ülespoole, et vältida kauplemise põhjendamatu piiramise riski. Kuna üleantav varu on avatud kogupositsioonist märkimisväärselt suurem, peaks lähtetasemest tulenev üleantaval varul põhinev kuu hetkepositsiooni piirang ületama turuosaliste hoitavaid kuu avatud hetkepositsioone. Tagamaks, et kuu hetkepositsiooni piirang takistab turuosalise valitseva seisundi kujunemist ning et direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõikes 1 ette nähtud turukuritarvituste ärahoidmise ja nõuetekohase hinnakujunduse tagamise eesmärk saavutatakse tulemuslikult, tuleks kuu hetkepositsiooni piirangut vastupidiselt korrigeerida allapoole, kui see põhineb üleantaval varul. |
(27) |
Samal eesmärgil – vähendada üleantava varu ja avatud kogupositsiooni arvutuste suurtest erinevustest põhjustatud turu ebastabiilsust kuu hetkepositsiooni lähenemisel – tuleks üleantav varu määratleda nii, et see hõlmaks mis tahes asendusklasside või -liikide kaupu, mille saab kaubatuletislepingu arveldamisel kõnealuse lepingu tingimustel üle anda. |
(28) |
Direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõigetega 1, 3 ja 12 on komisjonile antud volitus võtta vastu positsioonipiirangute arvutamise ja kohaldamise metoodika, et kehtestada ühtlustatud positsioonipiirangute kord kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute suhtes. Artikli 57 lõike 1 kohaselt tuleb määrata arvutusmeetod, mida pädevad asutused peavad kohaldama kaubatuletisinstrumentide positsioonide suhtes piirangute kehtestamisel. Artikli 57 lõike 1 kohaselt tuleb ka määrata kindlaks kord, mille alusel saavad finantsettevõtjad, kes kuuluvad peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni, taotleda likviidsuse tagamise erandit ja riski vähendamise erandit. Artikli 57 lõike 3 kohaselt tuleb täpsustada, kuidas pädevad asutused peaksid võtma arvesse tegureid füüsiliselt arveldatavate ja rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide suhtes kuu hetkepositsiooni piirangute ja teiste kuude positsioonipiirangute kindlaksmääramisel. Artikli 57 lõike 12 kohaselt tuleb määrata kindlaks, kuidas peaks positsioonipiirangute metoodikat kohaldama, näiteks kontserni positsioonide summeerimisel, kui positsiooni võib käsitada riski vähendavana või kui äriühing võib kasutada riskimaanduserandit. Eeskirjad on sisuliselt seotud, kuna need on tihedalt seotud positsioonipiirangute kehtestamise metoodikaga. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning selleks, et hõlbustada eeskirjade kohaldamist ja vältida dubleerimist, tuleks eeskirjad sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes ristviidetega eraldi õigusaktis. |
(29) |
Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
(30) |
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku seonduvat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. |
(31) |
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/591 (4) täiendab direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaubatuletisinstrumentide suhtes positsioonipiirangute kohaldamist. Käesolev määrus asendab kõnealuse delegeeritud määruse, võttes arvesse direktiiviga (EL) 2021/338 direktiivis 2014/65/EL tehtud muudatusi, millega kehtestati uued sätted seoses riskimaanduserandite tegemisega likviidsuse tagamise puhul ja finantsettevõtjate puhul, kes kuuluvad peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni, andes komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, milles täpsustatakse finantsettevõtjatele likviidsuse tagamise erandi ja riski vähendamise erandi tegemise kriteeriumid. Lisaks jäeti välja mõiste „sama kaubatuletisleping“ ja kohaldamisalast arvati välja väärtpaberistatud tuletisinstrumendid. Veel selgitati avatud kogupositsiooni arvutamist ning lihtsustati uute ja vähem likviidsete põllumajandustoorme tuletislepingute metoodikat. Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2017/591 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse isiku kaubatuletisinstrumentides hoitava netopositsiooni arvutamise eeskirjad, selle positsiooni suuruse suhtes kohaldatavate positsioonipiirangute arvutamise metoodika ja positsioonipiirangutest erandi tegemise taotlemise kord.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„finantsettevõtja“ – mistahes järgmine üksus:
|
2) |
„finantssektoriväline üksus“ – juriidiline või füüsiline isik, kes ei ole finantsettevõtja; |
3) |
„kuu hetkeleping“ – kaubatuletisinstrumendi leping seoses konkreetse aluseks oleva kaubaga, mille tähtaeg lõpeb järgmisena kooskõlas kauplemiskoha kehtestatud eeskirjadega; |
4) |
„teiste kuude leping“– kaubatuletisinstrumendi leping, mis ei ole kuu hetkeleping; |
5) |
„partii“ – miinimumkogus, mida kasutab kauplemiskoht, kus kaubatuletisinstrumendiga kaubeldakse, ja mis esindab aluseks oleva kauba standarditud kogust. |
Kolmanda riigi üksust käsitatakse finantsettevõtjana, kui temalt nõutaks esimese lõigu punktis 1 osutatud mis tahes liidu õigusakti alusel tegevusluba, kui kõnealune üksus asuks liidus ja tema suhtes kohaldataks liidu õigust.
Kolmanda riigi üksust käsitatakse finantssektorivälise üksusena, kui temalt ei nõutaks esimese lõigu punktis 1 osutatud mis tahes liidu õigusakti alusel tegevusluba, kui kõnealune üksus asuks liidus ja tema suhtes kohaldataks liidu õigust.
II PEATÜKK
ISIKU NETOPOSITSIOONI SUURUSE ARVUTAMISE MEETOD
Artikkel 3
Kaubatuletisinstrumendi positsioonide summeerimine ja tasaarvestamine
1. Isiku netopositsioon kaubatuletisinstrumendis on järgmiste positsioonide summa:
a) |
positsioonid, mida isik hoiab kõnealustes kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides ja artikli 6 kohastes majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes; |
b) |
kui kaubatuletisinstrument on põllumajandustoorme tuletisinstrument, millega kaubeldakse olulises mahus vastavalt artiklile 5, siis isiku positsioon põllumajandustoorme tuletisinstrumentides, mis põhinevad samal alusvaral ja millel on samad omadused, millega kaubeldakse olulises mahus teistes kauplemiskohtades ja mille suhtes kohaldatakse keskse pädeva asutuse kehtestatud positsioonipiiranguid; |
c) |
kui kaubatuletisinstrument on kriitilise tähtsusega või oluline leping, siis positsioonid, mida isik hoiab kriitilise tähtsusega või olulistes lepingutes, mis põhinevad samal alusvaral ja millel on samad omadused, millega kaubeldakse teistes kauplemiskohtades ja mille suhtes kohaldatakse keskse pädeva asutuse kehtestatud positsioonipiiranguid. |
2. Lõike 1 punktis a osutatud kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides hoitavad positsioonid hõlmavad positsioone, mida hoitakse hinnavahelepingu osadeks jaotatud komponentides ja muudes samas kauplemiskohas kaubeldavates tihedalt seotud kaubatuletisinstrumentides, mis moodustavad osa vastava standardse futuurlepingu väärtusest või mille hinnakujundusperiood on määratletud kui periood, mis kestab valitud alguskuupäevast standardse kaubatuletisinstrumendi lepingukuu lõpuni.
3. Kui isikul on lõigetes 1 ja 2 osutatud mis tahes kaubatuletisinstrumendis nii pikki kui ka lühikesi positsioone, tasaarvestab isik need positsioonid, et määrata kindlaks oma netopositsioon kõnealuses kaubatuletisinstrumendis.
4. Finantssektorivälise üksuse hoitavaid kaubatuletisinstrumentide positsioone, mida saab objektiivsel alusel pidada vastavalt artikli 7 lõigetele 1 ja 3 riske vähendavaks, nagu pädev asutus on seda artikli 8 lõike 5 kohaselt sama artikli lõigete 1 ja 2 alusel kinnitanud, ei summeerita, et võrrelda kõnealuse finantssektorivälise üksuse netopositsiooni kõnealuse kaubatuletisinstrumendi positsioonipiirangutega.
5. Finantsettevõtja hoitavaid kaubatuletisinstrumentide positsioone, mida saab objektiivsel alusel pidada vastavalt artikli 7 lõigetele 2 ja 4 riske vähendavaks, nagu pädev asutus on seda artikli 8 lõike 5 kohaselt sama artikli lõigete 3 ja 4 alusel kinnitanud, ei summeerita, et võrrelda kõnealuse finantsettevõtja netopositsiooni kõnealuse kaubatuletisinstrumendi positsioonipiirangutega.
6. Isiku hoitavaid kaubatuletisinstrumentide positsioone, mis tulenevad tehingutest, mis on tehtud kauplemiskohtades likviidsuse tagamise kohustuste täitmiseks vastavalt artiklile 10, nagu pädev asutus on seda artikli 9 kohaselt kinnitanud, ei summeerita, et võrrelda kõnealuse isiku netopositsiooni kõnealuse kaubatuletisinstrumendi positsioonipiirangutega.
7. Isik määrab eraldi kindlaks kaubatuletisinstrumendis hoitava netopositsiooni nii kuu hetkelepingute kui ka teiste kuude lepingute jaoks.
Artikkel 4
Kontserni juriidiliste isikute positsioonide arvutamise meetod
1. Emaettevõtja määrab kindlaks oma netopositsiooni, summeerides artikli 3 kohaselt järgmised positsioonid:
a) |
tema enda netopositsioon, |
b) |
tema kõigi tütarettevõtjate netopositsioonid. |
2. Erandina lõikest 1 ei summeeri ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja emaettevõtja või, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja on nimetanud fondivalitseja, kõnealuse fondivalitseja emaettevõtja ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kaubatuletisinstrumentide positsioone, juhul kui ta ei mõjuta kuidagi kõnealuste positsioonide avamise, hoidmise või sulgemisega seotud investeerimisotsuseid.
Artikkel 5
Olulised mahud
1. Põllumajandustoorme tuletisinstrumenti käsitatakse kauplemiskohas olulises mahus kaubeldavana, kui põllumajandustoorme tuletisinstrumendiga kaubeldakse kõnealuses kauplemiskohas kolme järjestikuse kuu jooksul mahus, mille puhul keskmine päevane avatud kogupositsioon on hetkekuu ja teiste kuude peale kokku suurem kui 20 000 partiid.
2. Samal alusvaral põhinevate ja samade omadustega kaubatuletisinstrumentide kauplemise suurima mahuga kauplemiskoht on selline kauplemiskoht, mille ühe aasta keskmine päevane avatud kogupositsioon on suurim.
Artikkel 6
Börsivälised lepingud, mis on majanduslikult samaväärsed kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentidega
Börsivälist tuletisinstrumenti käsitatakse kauplemiskohas kaubeldava kaubatuletisinstrumendiga majanduslikult samaväärsena, kui sellel on identsed lepingu kirjeldused ja tingimused; erineda võivad partii suuruse kirjeldused, üleandmise tähtpäevad (vähem kui ühe kalendripäeva võrra) ning tehingujärgne riskijuhtimiskord.
Artikkel 7
Positsioonid, mida käsitatakse äritegevusega otseselt seotud riske vähendavana
1. Kauplemiskohas kaubeldavates kaubatuletisinstrumentides või artikli 6 kohastes majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes hoitavat finantssektorivälise üksuse positsiooni käsitatakse kõnealuse finantssektorivälise üksuse äritegevusega otseselt seotud riske vähendavana kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 1 teise lõigu punktiga a, kui positsioon vastab eraldiseisvana või kombinatsioonis teiste tuletisinstrumentidega kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 (positsioon kaubatuletisinstrumentide portfellis) ühele järgmistest kriteeriumidest:
a) |
see vähendab riske, mis tulenevad selliste varade, teenuste, sisendite, toodete, kaupade või kohustuste väärtuse võimalikust muutusest, mida finantssektoriväline üksus või selle kontsern tavapärase äritegevuse käigus omab, toodab, koostab, töötleb, osutab, ostab, kaubastab, rendib, müüb või saab või mille omamist, tootmist, koostamist, töötlemist, osutamist, ostmist, kaubastamist, rentimist, müümist või saamist ta põhjendatult eeldab; |
b) |
see kvalifitseerub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite alusel riskimaanduslepinguks (12). |
2. Põllumajandustoorme tuletisinstrumentides, kauplemiskohas kaubeldavates kriitilise tähtsusega või olulistes kaubatuletisinstrumentides või artikli 6 kohastes majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes hoitavat finantsettevõtja positsiooni käsitatakse peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni kuuluvate finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske vähendavana kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 1 teise lõigu punktiga a, kui positsioon vastab eraldiseisvana või kombinatsioonis teiste tuletisinstrumentidega kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 (positsioon kaubatuletisinstrumentide portfellis) käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ühele kriteeriumile (punktile a või b).
3. Lõike 1 kohaldamisel loetakse riski vähendavaks positsiooniks eraldiseisvana või kombinatsioonis teiste tuletisinstrumentidega selline positsioon, mille puhul finantssektoriväline üksus või selle üksuse nimel positsiooni hoidev isik:
a) |
kirjeldab oma sise-eeskirjades järgmist:
|
b) |
on suuteline esitama portfellidest piisavalt üksikasjaliku ülevaate seoses kaubatuletisinstrumendi klassi, aluseks oleva kauba, ajavahemiku ning muude asjaomaste teguritega. |
4. Lõike 2 kohaldamisel loetakse riski vähendavaks positsiooniks eraldiseisvana või kombinatsioonis teiste tuletisinstrumentidega selline positsioon, mille puhul finantsettevõtja vastab lõike 3 punktides a ja b sätestatud tingimustele.
Artikkel 8
Positsioonipiirangutest erandi tegemise taotlemine positsioonide puhul, mida käsitatakse äritegevusega otseselt seotud riske vähendavate positsioonidena
1. Põllumajandustoorme tuletisinstrumendis või kriitilise tähtsusega või olulises kaubatuletisinstrumendis kvalifitseeruvat positsiooni hoidev finantssektoriväline üksus esitab direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 1 teises lõigu punktis a osutatud erandi tegemise taotluse pädevale asutusele, kes kehtestab kõnealuse kaubatuletisinstrumendi jaoks positsioonipiirangu.
2. Lõikes 1 osutatud isik esitab pädevale asutusele järgmise teabe, mis tõendab, kuidas positsioon vähendab finantssektorivälise üksuse äritegevusega otseselt seotud riske:
a) |
selle kaubaga seotud finantssektorivälise üksuse äritegevuse olemuse ja väärtuse kirjeldus, millega on seotud kaubatuletisinstrument, mille suhtes erandi tegemist soovitakse; |
b) |
finantssektorivälise üksuse sellise tegevuse olemuse ja väärtuse kirjeldus, mis on seotud asjakohaste kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentidega ja nendega majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingutega kauplemisega ning nendes hoitavate positsioonidega; |
c) |
kaubaga seotud selliste riskipositsioonide ja riskide olemuse ning suuruse kirjeldus, mis finantssektorivälisel üksusel tema äritegevusest tulenevalt on või eeldatavasti tekivad ning mida ta maandab või eeldatavasti hakkab maandama kaubatuletisinstrumentide kasutamise teel; |
d) |
selgitus, kuidas finantssektoriväline üksus kaubatuletisinstrumentide kasutamisega otseselt vähendab tema äritegevusega seotud riskipositsiooni ja riske. |
3. Põllumajandustoorme tuletisinstrumendis või kriitilise tähtsusega või olulises kaubatuletisinstrumendis kvalifitseeruvat positsiooni hoidev finantsettevõtja esitab direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud erandi tegemise taotluse pädevale asutusele, kes kehtestab kõnealuse kaubatuletisinstrumendi jaoks positsioonipiirangu.
4. Lõikes 3 osutatud isik esitab pädevale asutusele:
a) |
asjakohase teabe, mis tõendab, et emaettevõtja on volitanud finantsettevõtja kauplema kauplemiskohas kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja nendega majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingutega, et vähendada peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni kuuluvate finantssektoriväliste üksuste äritegevusega seotud riskipositsiooni ja riske; |
b) |
järgmise teabe, mis tõendab, kuidas positsioon vähendab samasse peamiselt finantssektorivälise äriga tegelevasse kontserni kuuluvate finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske;
|
5. Pädev asutus kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi 21 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist ning teavitab taotlejat erandi tegemise taotluse heakskiitmisest või tagasilükkamisest.
6. Finantssektoriväline üksus teavitab pädevat asutust, kui finantssektorivälise üksuse äritegevuse või kaubatuletisinstrumentidega kauplemise tegevuse olemus või väärtus on oluliselt muutunud ja muutus on asjakohane lõike 2 punktis b osutatud teabega seoses, ning esitab uue erandi tegemise taotluse, kui ta soovib selle kasutamist jätkata.
7. Finantsettevõtja teavitab pädevat asutust, kui lõike 4 punktis a osutatud teave on muutunud või kui finantssektorivälise üksuse äritegevuse või finantsettevõtja kaubatuletisinstrumentidega kauplemise tegevuse olemus või väärtus on oluliselt muutunud ja muutus on asjakohane lõike 4 punkti b alapunktis iii osutatud teabega seoses, ning esitab uue erandi tegemise taotluse, kui ta soovib selle kasutamist jätkata.
Artikkel 9
Positsioonipiirangutest erandi tegemise taotlemine kohustusliku likviidsuse tagamise puhul
1. Põllumajandustoorme tuletisinstrumendis või kriitilise tähtsusega või olulises kaubatuletisinstrumendis kvalifitseeruvat positsiooni hoidev isik esitab direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 1 teise lõigu punktis c osutatud erandi tegemise taotluse pädevale asutusele, kes kehtestab kõnealuse kaubatuletisinstrumendi jaoks positsioonipiirangu.
2. Lõikes 1 osutatud isik esitab pädevale asutusele järgmise teabe, mis tõendab, kuidas positsioonid tulenevad tehingutest, mis on tehtud selleks, et täita kauplemiskohas kõnealuse kaubatuletisinstrumendi likviidsuse tagamise kohustust, nagu on osutatud direktiivi 2014/65/EL artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktis c:
a) |
nende kaubatuletisinstrumentide loetelu, milles kõnealune isik tagab kauplemiskohas likviidsuse kooskõlas käesoleva lõike punktidega b ja c; |
b) |
sätted, mille kohaselt reguleeriv asutus nõuab kõnealuselt isikult kaubatuletisinstrumendis likviidsuse tagamist kauplemiskohas, või kauplemiskohaga sõlmitud kirjalik leping, milles sätestatakse likviidsuse tagamise kohustus, mida isik peab kauplemiskohas iga kaubatuletisinstrumendi puhul täitma; |
c) |
isiku asjaomase kaubatuletisinstrumendiga seotud kohustusliku likviidsuse tagamise tegevuse olemuse ja väärtuse ning sellest tulenevate eeldatavate positsioonide kirjeldus; |
d) |
iga positsioonipiirang, mis võib olla kehtestatud isiku sise-eeskirjadega iga kaubatuletisinstrumendi kohta sellise kohustusliku likviidsuse tagamise suhtes. |
3. Pädev asutus kiidab taotluse heaks või lükkab selle tagasi 21 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist ning teavitab isikut erandi tegemise taotluse heakskiitmisest või tagasilükkamisest.
4. Isik teavitab pädevat asutust, kui isiku kaubatuletisinstrumentidega kauplemise väärtus on oluliselt muutunud ja muutus on asjakohane lõikes 2 osutatud teabega seoses, ning esitab uue erandi tegemise taotluse, kui ta soovib selle kasutamist jätkata.
Artikkel 10
Positsioonid, mida käsitatakse kohustuslikust likviidsuse tagamisest tulenevate positsioonidena
1. Artikli 9 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse positsiooni, mida isik hoiab kauplemiskohas kaubeldavates põllumajandustoorme või kriitilise tähtsusega või olulistes kaubatuletisinstrumentides, likviidsuse tagamise kohustuse täitmiseks tehtavatest tehingutest tuleneva positsioonina, kui positsioon tuleneb otseselt kaubatuletisinstrumendiga seotud tehingutest, mis on tehtud vastavalt kohustustele, mille täitmist nõuavad reguleerivad asutused kooskõlas liidu õiguse või siseriiklike õigus- ja haldusnormidega või mida tuleb täita kauplemiskohaga sõlmitud kirjaliku lepingu kohaselt, ja mida kauplemiskoht sellisena määratleb.
2. Artikli 9 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse kohustuslikust likviidsuse tagamisest tuleneva positsioonina sellist positsiooni, mille puhul positsiooni hoidev isik kirjeldab oma sise-eeskirjades järgmist:
a) |
kohustuslikuks likviidsuse tagamiseks kasutatavates portfellides sisalduvad kaubatuletisinstrumentide liigid; |
b) |
seos kaubatuletisinstrumendis hoitava positsiooni ja tehingute vahel, mida selle tuletisinstrumendiga tehakse likviidsuskohustuse täitmiseks kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1; |
c) |
meetmed, mis on võetud selle tagamiseks, et kõik positsioonid, mis ei tulene kohustuslikuks likviidsuse tagamiseks tehtavatest tehingutest või millel on muu otstarve, saab selgelt kindlaks määrata. |
III PEATÜKK
PÄDEVATE ASUTUSTE METOODIKA POSITSIOONIPIIRANGUTE ARVUTAMISEKS
1. JAGU
Lähtetaseme väärtuste kindlaksmääramine
Artikkel 11
Kuu hetkepositsiooni piirangute lähtetaseme väärtuse kindlaksmääramise metoodika
1. Pädevad asutused määravad põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide jaoks kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtuse kindlaks, arvutades 25 % kõnealuse kaubatuletisinstrumendi üleantavast varust. Kui üleantav varu on oluliselt suurem kui avatud kogupositsioon, määravad pädevad asutused kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtuse kindlaks, arvutades 25 % kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsioonist.
See lähtetaseme väärtus määratakse kindlaks partiides.
2. Kui pädev asutus kehtestab hetkekuu ajavahemiku eri aegade jaoks erinevad positsioonipiirangud, siis vähenevad kõnealused positsioonipiirangud astmeliselt kuni kaubatuletisinstrumendi lõpptähtaja saabumiseni ning nende puhul võetakse arvesse kauplemiskoha positsioonide haldamise korda.
3. Erandina lõikest 1 määravad pädevad asutused kindlaks kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtuse mis tahes kaubatuletislepingute puhul, mille aluseks olevat kaupa käsitatakse inimtarbimiseks mõeldud toiduna ja mille avatud kogupositsioon kuu hetkelepingute ja teiste kuude lepingute peale kokku on suurem kui 50 000 partiid kolme järjestikuse kuu vältel, arvutades 20 % kõnealuse kaubatuletisinstrumendi üleantavast varust. Kui üleantav varu on oluliselt suurem kui avatud kogupositsioon, määravad pädevad asutused sellise kaubatuletisinstrumendi jaoks kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtuse kindlaks, arvutades 20 % kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsioonist.
Artikkel 12
Üleantav varu
1. Pädevad asutused arvutavad põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide puhul üleantava varu, määrates kindlaks aluseks oleva kauba koguse, mida saab kasutada kaubatuletisinstrumendi üleandmise nõuete täitmiseks.
2. Pädevad asutused määravad lõikes 1 osutatud kaubatuletisinstrumendi üleantava varu kindlaks, lähtudes aluseks oleva kauba üleandmiseks kättesaadavast keskmisest kuukogusest, mis arvutatakse järgmist perioodi kajastavate kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal:
a) |
varu kindlaksmääramisele vahetult eelnev üheaastane periood kriitilise tähtsusega või olulise kaubatuletisinstrumendi puhul; |
b) |
varu kindlaksmääramisele vahetult eelnev ühe- kuni viieaastane periood põllumajandustoorme tuletisinstrumendi puhul. |
3. Lõike 1 tingimustele vastava aluseks oleva kauba koguse kindlaksmääramiseks võtavad pädevad asutused arvesse järgmisi kriteeriume:
a) |
aluseks oleva kauba säilitamise kord; |
b) |
aluseks oleva kauba tarnet mõjutada võivad tegurid; |
Artikkel 13
Teiste kuude positsioonipiirangute lähtetaseme väärtuse kindlaksmääramise metoodika
1. Pädevad asutused määravad põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide jaoks teiste kuude positsioonipiirangute lähtetaseme väärtuse kindlaks, arvutades 25 % kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsioonist.
2. See lähtetase määratakse kindlaks partiides.
Artikkel 14
Avatud positsioon
1. Pädevad asutused arvutavad põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide avatud netopositsiooni, summeerides kõnealuse kaubatuletisinstrumendi kauplemiskohas ringluses olevate partiide arvud ning majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes hoitavad teatatud positsioonid esindusliku perioodi kohta. Pädevad asutused arvutavad kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud netopositsiooni, tuginedes positsiooni kirjeldavatele aruandlusandmetele.
2. Erandina lõikest 1 arvutab pädev asutus juhul, kui kaubatuletisinstrumendiga kauplemine viiakse ühinemise, äritegevuse üleandmise või ettevõtte muu sündmuse järel üle ühest liidu kauplemiskohast teise või kolmanda riigi kauplemiskohast liidu kauplemiskohta või kui ühelt või mitmelt olemasolevalt kaubatuletisinstrumendilt minnakse üle kaubatuletisinstrumendile, mis on samas kauplemiskohas hiljuti kauplemisele lubatud, või muudel sarnastel asjaoludel, kõnealuse kaubatuletisinstrumendi avatud positsiooni, võttes arvesse avatud positsiooni endises kauplemiskohas või endistes kaubatuletisinstrumentides. Pärast kuuekuulise ajavahemiku möödumist arvutab pädev asutus avatud positsiooni vastavalt lõikele 1.
Artikkel 15
Lähtetaseme väärtuse kindlaksmääramise metoodika teatavate kaubatuletisinstrumentide puhul
1. Erandina artiklist 11 määravad pädevad asutused kindlaks kuu hetkepositsiooni piirangute lähtetaseme väärtuse kriitilise tähtsusega või oluliste rahas arveldatavate hetkekuu kaubatuletisinstrumentide puhul, mis on hõlmatud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktiga 10 ja millel aluseks olevate kaupade mõõdetavat üleantavat varu ei ole, arvutades 25 % kõnealuste kaubatuletisinstrumentide avatud kogupositsioonist.
2. Erandina artiklitest 11 ja 13 kohaldatakse juhul, kui kaubatuletisinstrumendiga nähakse ette, et aluseks olev kaup antakse pidevalt üle kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, artiklite 11 ja 13 kohaselt arvutatud lähtetaseme väärtusi sama aluseks oleva kauba asjakohaste kaubatuletisinstrumentide suhtes määral, mil nende üleandmise perioodid kattuvad. Lähtetaseme väärtus määratakse kindlaks aluseks oleva kauba ühikutes.
2. JAGU
Positsioonipiirangute arvutamise asjakohased tegurid
Artikkel 16
Tegurite hindamine
Pädevad asutused määravad kindlaks põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide kuu hetkepositsiooni piirangud ja teiste kuude positsioonipiirangud, võttes aluseks artiklite 11, 13 ja 15 kohaselt kindlaks määratud lähtetaseme väärtuse ning korrigeerides seda lähtuvalt artiklites 18–21 osutatud tegurite võimalikust mõjust kõnealuse tuletisinstrumendi ja selle aluseks oleva kauba turu usaldusväärsusele, kehtestades ühe järgmistest piirangutest:
a) |
vahemikus 5–35 %; |
b) |
vahemikus 2,5–35 % mis tahes tuletislepingu puhul, mille aluseks olevat kaupa käsitatakse inimtarbimiseks mõeldud toiduna ja mille avatud kogupositsioon kuu hetkelepingute ja teiste kuude lepingute peale kokku on suurem kui 50 000 partiid kolme järjestikuse kuu vältel. |
Artikkel 17
Uued ja vähem likviidsed põllumajandustoorme tuletisinstrumendid
1. Erandina artiklist 16 kehtestavad pädevad asutused kauplemiskohas kaubeldavate põllumajandustoorme tuletisinstrumentide puhul, mille avatud kogupositsioon kuu hetkelepingute ja teiste kuude lepingute peale kokku ei ole suurem kui 20 000 partiid kolme järjestikuse kuu vältel, kõnealustes kaubatuletisinstrumentides hoitavate kuu hetkepositsioonide ja teiste kuude positsioonide piiranguks 10 000 partiid.
2. Kauplemiskoht teavitab pädevat asutust, kui lõikes 1 osutatud mis tahes kaubatuletisinstrumendi avatud kogupositsioon jõuab tasemeni 20 000 partiid kolme järjestikuse kuu vältel. Kõnealuse teatise saamise korral vaatavad pädevad asutused positsioonipiirangu läbi.
Artikkel 18
Aluseks oleva kauba üleantav varu
Kui aluseks oleva kauba üleantavat varu saab piirata või kontrollida või kui üleantava varu tase on nõuetekohase arveldamise jaoks vajaliku kogusega võrreldes madal, korrigeerivad pädevad asutused kuu hetkepositsiooni piirangut allapoole. Pädevad asutused hindavad, millises ulatuses kasutatakse kõnealust üleantavat varu ka teiste kaubatuletisinstrumentide üleantava varuna.
Artikkel 19
Avatud kogupositsioon
1. Kui avatud kogupositsioon on suur, korrigeerivad pädevad asutused positsioonipiirangut allapoole.
2. Kui avatud kogupositsioon on üleantavast varust oluliselt suurem, korrigeerivad pädevad asutused teiste kuude positsioonipiirangut allapoole.
3. Kui avatud kogupositsioon on üleantavast varust oluliselt väiksem, korrigeerivad pädevad asutused teiste kuude positsioonipiirangut ülespoole ja (välja arvatud juhul, kui kuu hetkepositsiooni piirangu lähtetaseme väärtus põhineb avatud kogupositsioonil) kuu hetkepositsiooni piirangut allapoole.
Artikkel 20
Turuosaliste arv
1. Kui kaubatuletisinstrumendis positsiooni hoidvate turuosaliste päevane keskmine arv aastase perioodi kohta on suur, korrigeerib pädev asutus positsioonipiirangut allapoole.
2. Erandina artiklist 16 korrigeerivad pädevad asutused positsioonipiirangut ülespoole ning kehtestavad kuu hetkepositsiooni piirangu ja teiste kuude positsioonipiirangu vahemikus 5–50 % lähtekogusest, kui
a) |
positsioonipiirangu kehtestamiseni vältava perioodi jooksul kaubatuletisinstrumendis positsiooni hoidvate turuosaliste keskmine arv on väiksem kui kümme või |
b) |
kui kaubatuletisinstrument on põllumajandustoorme tuletisinstrument, mille avatud netopositsioon on väiksem kui 300 000 partiid, ning selle tuletisinstrumendi puhul on direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 7 kohaselt turutegijana tegutsevate investeerimisühingute arv positsioonipiirangu kehtestamise või läbivaatamise ajal väiksem kui kolm. |
Esimese lõigu kohaldamisel võivad pädevad asutused kehtestada hetkekuu, teiste kuude või mõlema ajavahemiku eri aegade jaoks erinevaid positsioonipiiranguid.
Artikkel 21
Aluseks oleva kauba turu tunnused
1. Pädevad asutused võtavad arvesse seda, kuidas aluseks oleva kauba turu tunnused mõjutavad kaubatuletisinstrumendi toimimist ja sellega kauplemist ning turuosaliste hoitavate positsioonide suurust, pidades muu hulgas silmas seda, kui lihtne ja kiire on turuosaliste juurdepääs aluseks olevale kaubale.
2. Lõikes 1 osutatud aluseks oleva kauba turu hindamisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:
a) |
kas kauba tarnele kehtib piiranguid, sh üleantava kauba säilivus; |
b) |
füüsilise kauba transpordi- ja üleandmise meetod, sh järgmine:
|
c) |
turu struktuur, korraldus ja toimimine, sh mäetööstus- ja põllumajandustoorme turgude hooajalisus, mille tõttu füüsiline tarne kalendriaasta vältel kõigub; |
d) |
aluseks oleva kauba turu turuosaliste koosseis ja seisund, sh aluseks oleva kauba turu toimimist võimaldavaid eriteenuseid (näiteks riskijuhtimis-, üleandmis-, säilitamis- või arveldusteenused) osutavate turuosaliste arv; |
e) |
makromajanduslikud või muud asjakohased tegurid, mis mõjutavad aluseks oleva kauba turu toimimist, sh kauba üleandmist, säilitamist ja arveldamist; |
f) |
aluseks oleva kauba omadused, füüsilised tunnused ja olelusringid. |
Artikkel 22
Kehtetuks tunnistamine
Delegeeritud määrus (EL) 2017/591 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid delegeeritud määrusele (EL) 2017/591 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 23
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. aprill 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/338, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (ELT L 68, 26.2.2021, lk 14).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331 15.12.2010, lk 84).
(4) Komisjoni 1. detsembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/591, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaubatuletisinstrumentide suhtes positsioonipiirangute kohaldamist (ELT L 87, 31.3.2017, lk 479).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 354, 23.12.2016, lk 37).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).
LISA
Vastavustabel
Delegeeritud määrus (EL) 2017/591 |
Käesolev määrus |
Artikkel 1 |
Artikkel 1 |
Artikkel 2 |
Artikkel 2 |
Artikli 3 lõige 1 |
Artikli 3 lõike 1 punkt a |
– |
Artikli 3 lõike 1 punktid b ja c |
– |
Artikli 3 lõige 2 |
Artikli 3 lõige 2 |
Artikli 3 lõige 3 |
Artikli 3 lõige 3 |
Artikli 3 lõige 4 |
– |
Artikli 3 lõiked 5 ja 6 |
Artikli 3 lõige 4 |
Artikli 3 lõige 7 |
Artikkel 4 |
Artikkel 4 |
Artikli 5 lõige 1 |
– |
Artikli 5 lõige 2 |
Artikli 5 lõige 1 |
Artikli 5 lõige 3 |
Artikli 5 lõige 2 |
Artikkel 6 |
Artikkel 6 |
Artikli 7 lõige 1 |
Artikli 7 lõige 1 |
– |
Artikli 7 lõige 2 |
Artikli 7 lõige 2 |
Artikli 7 lõige 3 |
– |
Artikli 7 lõige 4 |
Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
Artikli 8 lõiked 1 ja 2 |
– |
Artikli 8 lõiked 3 ja 4 |
Artikli 8 lõige 3 |
Artikli 8 lõige 5 |
Artikli 8 lõige 4 |
Artikli 8 lõige 6 |
– |
Artikli 8 lõige 7 |
– |
Artikkel 9 |
– |
Artikkel 10 |
Artikli 9 lõige 1 |
Artikli 11 lõige 1 |
Artikli 9 lõige 2 |
Artikli 11 lõige 2 |
Artikli 9 lõige 3 |
Artikli 11 lõige 3 |
Artikli 9 lõige 4 |
Artikli 11 lõige 4 |
Artikli 10 lõige 1 |
Artikli 12 lõige 1 |
– |
Artikli 12 lõige 2 |
Artikli 10 lõige 2 |
– |
Artikli 10 lõige 3 |
Artikli 12 lõige 3 |
Artikli 11 lõige 1 |
Artikli 13 lõige 1 |
Artikli 11 lõige 2 |
Artikli 13 lõige 2 |
Artikkel 12 |
– |
– |
Artikkel 14 |
Artikli 13 lõige 1 |
Artikli 15 lõige 1 |
Artikli 13 lõige 2 |
– |
Artikli 13 lõige 3 |
Artikli 15 lõige 2 |
Artikkel 14 |
Artikkel 16 |
– |
Artikli 17 lõige 1 |
Artikli 15 lõige 1 |
– |
Artikli 15 lõige 2 |
Artikli 17 lõige 2 |
Artikkel 16 |
– |
Artikkel 17 |
Artikkel 18 |
Artikli 18 lõiked 1 ja 2 |
Artikli 19 lõiked 1 ja 2 |
– |
Artikli 19 lõige 3 |
Artikli 18 lõige 3 |
– |
Artikli 19 lõige 1 |
Artikli 20 lõige 1 |
Artikli 19 lõike 2 esimese lõigu punkt a |
Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu punkt a |
– |
Artikli 20 lõike 2 esimese lõigu punkt b |
Artikli 19 lõike 2 esimese lõigu punkt b |
– |
Artikli 19 lõike 2 teine lõik |
Artikli 20 lõike 2 teine lõik |
Artikkel 20 |
Artikkel 21 |
Artikkel 21 |
– |
– |
Artikkel 22 |
Artikkel 22 |
Artikkel 23 |
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/71 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1303,
25. aprill 2022,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/787 põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi määratluse ja sellele esitatavate nõuete osas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EL) 2019/787 artiklis 5 on sätestatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi määratlus ja sellele esitatavad nõuded; tööstuses nimetatakse kõnealust alkoholi ka põllumajandusliku päritoluga alkoholiks, neutraalseks alkoholiks või rektifitseeritud alkoholiks. Kõnealune tehniline määratlus ja kõnealused nõuded on ilma oluliste muudatusteta üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) I lisa punktis 1 sätestatust. |
(2) |
Põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi määratlus ja sellele esitatavad nõuded, mis on sätestatud määruse (EL) 2019/787 artiklis 5, on tehnilisest ja teaduslikust seisukohast osaliselt aegunud. Eelkõige tuleb teatavate jääkide piirnormid viia kooskõlla praegu tööstuses ja enamikus analüüsilaborites kasutatavate tehniliste parameetritega. Seega õigustab tehnoloogia areng selles valdkonnas vajadust muuta seda määratlust ja neid nõudeid. |
(3) |
Määruse (EL) 2019/787 artikli 5 punkti d alapunktides i, vi ja vii sätestatud viited üldisele happesusele, kuivekstraktile ja lenduvatele lämmastikalustele ei ole enam asjakohased, kuna neid tavaliselt ei kasutata protsessi tehniliste parameetritena, sest selliste jääkide esinemine 96-mahuprotsendilises alkoholis on tühine, ning nende leidumine põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis on ebatõenäoline. |
(4) |
Estrite, aldehüüdide ja kõrgemate alkoholide puhul ei ole määruse (EL) 2019/787 artikli 5 punkti d alapunktides ii, iii ja iv sätestatud piirnormid spetsiifilised ja selliste piirnormide puhul tuleb praegu kasutada märgkeemia meetodeid, mida ei ole liidu õiguses määratletud. Nende ainete täpsem määratlemine, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, parandaks põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi analüüside tulemusi, sest saaks kasutada selliseid meetodeid nagu gaasikromatograafia, ning samuti oleks see kasulik analüütikutele, kuna paljude vanemate analüüsimeetodite puhul tuleb kasutada ohtlikke kemikaale. |
(5) |
Eelkõige on asjakohane piirduda estrite puhul vaid etüülatsetaadiga. Kuigi käärimisprotsessis võib tekkida palju estreid, on kõige suurema kontsentratsiooniga ester etüülatsetaat, samas kui muid estreid, mis võivad esineda põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis, ei ole tõenäoliselt võimalik tuvastada tavapäraste analüüsimeetodite abil ja nende osa estrite koguhulgas on väheoluline. Etüülatsetaadi sisalduse mõõtmine peaks põhinema komisjoni määruses (EÜ) nr 2870/2000 (3) sätestatud standardmeetodil, kuna see on kehtestatud meetod, mida kasutatakse praegu mitme piiritusjoogi analüüsimiseks. |
(6) |
Sarnaselt on peamine aldehüüd kõigi aldehüüdide seas atseetaldehüüd. Seepärast on asjakohane kasutada aldehüüdide määramise parameetrina ainult atseetaldehüüdi. Kuna atseetaldehüüd on tasakaalus 1,1-dietoksüetaaniga, mis tähendab, et mõlemad molekulid esinevad korraga ning muunduvad teineteiseks keemiliste ja füüsikaliste tingimuste tõttu, tuleb arvestada ka atsetaalis sisalduva atseetaldehüüdi osa. Atseetaldehüüdi sisalduse mõõtmine peaks põhinema määruses (EÜ) nr 2870/2000 sätestatud standardmeetodil, kuna see on kehtestatud meetod, mida kasutatakse praegu mitme piiritusjoogi analüüsimiseks. |
(7) |
Pärast kääritamist tekib märkimisväärses koguses kõrgemaid alkohole. Siiski esineb põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis kõrgemaid alkohole vaid väheses koguses, kuna kõrgemate keemistemperatuuride tõttu destilleeritakse need kergesti välja. Kõrgemate alkoholide sisalduse mõõtmine peaks põhinema määruses (EÜ) nr 2870/2000 sätestatud standardmeetodil, kuna see on kehtestatud meetod, mida kasutatakse praegu mitme piiritusjoogi analüüsimiseks. |
(8) |
Furfuraali puhul on kehtestatud nõue, et selle jääkide sisaldus peab olema allpool avastamispiiri, kuid see nõue viitab märgkeemia meetodile, mida enamikus liikmesriikides enam ei kasutata, ning seepärast ei ole selle nõude tõttu võimalik saada ühtseid ja määratletud analüüsimeetodeid ja -tulemusi. Kuna praegu ei ole põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis furfuraali sisalduse analüüsimiseks määratletud standardmeetodit, on asjakohane määrata kindlaks künnis, mida on võimalik saavutada praegu enamikus liikmesriikide laborites kasutatavate erinevate meetoditega, mis annavad täpsemad tulemused kui siis, kui see nõue esialgu kehtestati. Furfuraali mõõtmine peaks põhinema määruses (EÜ) nr 2870/2000 sätestatud vedelikkromatograafia meetodil, mida kasutatakse puidust pärinevate ühendite määramiseks. |
(9) |
Täielikkuse huvides ja kooskõlas määruse (EL) 2019/787 artikli 4 punktis 7 sätestatud põllumajandusliku päritoluga destillaadi määratlusega on asjakohane sätestada, et põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol on põllumajandustoodete alkoholkäärimise järgse destilleerimise saadus. |
(10) |
Määrust (EL) 2019/787 tuleks seepärast vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) 2019/787 artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi määratlus ja sellele esitatavad nõuded
Käesoleva määruse tähenduses on põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol vedelik, mis vastab järgmistele nõuetele:
a) |
see on saadud üksnes aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete alkoholkäärimise teel, millele järgneb destilleerimine; |
b) |
sellel ei ole muud maitset peale valmistamisel kasutatavast toorainest tuleneva maitse; |
c) |
selle minimaalne alkoholisisaldus on 96,0 mahuprotsenti; |
d) |
selle maksimaalne jääkide sisaldus ei ületa järgmist:
|
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. aprill 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).
(3) Komisjoni 19. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2870/2000, millega sätestatakse ühenduse standardmeetodid piiritusjookide analüüsimiseks (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 20).
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/74 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1304,
20. juuli 2022,
millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Valašský frgál“ (KGT))
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1263/2013 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Valašský frgál“ spetsifikaadi muudatusele. |
(2) |
Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
(3) |
Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Valašský frgál“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. juuli 2022
Komisjoni nimel
presidendi eest
komisjoni liige
Janusz WOJCIECHOWSKI
(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.
(2) Komisjoni 28. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1263/2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Valašský frgál (KGT)] (ELT L 326, 6.12.2013, lk 5).
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/75 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1305,
25. juuli 2022,
millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed
(1) |
Dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit molübdeentraadi impordi suhtes kehtestati algselt 2010. aastal nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 (2) (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse käesolevas määruses edaspidi „esialgseks uurimiseks“. Esialgsed meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli 64,3 %. |
(2) |
Pärast kaht meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati 2012. ja 2013. aastal esialgseid meetmeid esiteks Malaisiast lähetatud molübdeentraadi impordile (3) ja teiseks Hiina RVst pärit sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (4). Pärast kolmandat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati 30. oktoobril 2015 meetmeid sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (5). |
(3) |
Praegu kohaldatavad meetmed kehtestati pärast aegumise läbivaatamist 30. juunil 2016 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1046 (6) (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“). |
1.2. Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus
(4) |
Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (7) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
(5) |
Taotluse esitas 23. märtsil 2021 äriühing Plansee SE (edaspidi „taotluse esitaja“), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatava molübdeentraadi kogutoodangust, liidu molübdeentraadi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6) |
Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 28. juunil 2021 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise seoses Hiina RVst pärit molübdeentraadi impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (8) (edaspidi „algatamisteade“). |
1.4. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7) |
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
1.5. Huvitatud isikud
(8) |
Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi taotluse esitajat ning teist teadaolevat liidu tootjat, teadaolevaid kasutajaid ja Hiina RV ametiasutusi ning kutsus neid üles osalema. |
(9) |
Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
1.6. Väljavõtteline uuring
(10) |
Komisjon andis algatamisteates teada, et võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
a) Liidu tootjate väljavõttelise uuringu puudumine
(11) |
Algatamisteates ei kasutanud komisjon väljavõttelist uuringut, kuid palus kahel teadaoleval liidu tootjal, nimelt äriühingutel Plansee SE ja Osram GmbH, esitada küsimustiku vastused kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. |
b) Importijate väljavõtteline uuring
(12) |
Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teave. |
(13) |
Ükski importija ei andnud endast märku ega esitanud algatamisteates palutud teavet. |
c) Hiina tootjate väljavõtteline uuring
(14) |
Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV teadaolevatel molübdeentraadi tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks võimalikud muud tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest. Mingit vastust sellele aga ei esitatud. |
(15) |
Seega teatas komisjon Hiina RV ametiasutustele, et arvestades koostöö puudumist, kavatseb ta dumpingu jätkumise või kordumise uurimisel kasutada kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Hiina RV ametiasutused ei vastanud. |
1.7. Vastused küsimustikule
(16) |
Küsimustikud liidu tootjatele ning Hiina RV importijatele, kasutajatele ja tootjatele tehti uurimise algatamise päeval internetis kättesaadavaks. |
(17) |
Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
(18) |
Küsimustikule vastas üks liidu tootja, Plansee SE, kes on ühtlasi taotluse esitaja ja kelle arvele langeb [86–94 %] liidu tootmisharu kogumüügist liidu turul. |
(19) |
24. juunil 2021 väljendas ainus teine liidu tootja soovi jääda uurimises neutraalseks ega vastanud küsimustikule. |
(20) |
Küsimustikule ei vastanud ei Hiina RV valitsus ega ükski Hiina RV tootja. |
(21) |
15. novembril 2021 saadeti äriühingule Plansee SE ka makromajanduslik küsimustik, millele komisjon sai vastuse 29. novembril 2021. |
a) Kontrollimine
(22) |
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Üks alusmääruse artikli 16 kohane kontrollkäik tehti liidu tootja Plansee SE (Austria) valdustesse. |
b) Järgnenud menetlus
(23) |
9. juunil 2022 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. |
(24) |
Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. |
2. UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Uurimisalune toode
(25) |
Uurimisalune toode on sama, mis esialgses uurimises ja eelmises aegumise läbivaatamises, nimelt CN-koodi ex 8102 96 00 alla kuuluv molübdeentraat, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (edaspidi „uurimisalune toode“). |
(26) |
Hiina RVst pärit uurimisalune toode, mis ei ole lähetatud Malaisiast, kuulub praegu TARICi koodi 8102960019 alla. Malaisiast lähetatud uurimisalust toodet (olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), mis praegu kuulub TARICi koodi 8102960011 alla, ei uuritud, sest esialgses uurimises kasutatud tootemääratlus seda ei hõlma. |
(27) |
Molübdeentraati kasutatakse peamiselt autotööstuses, näiteks autode manuaalkäigukastide sünkroniseerimisrõngastes |
2.2. Samasugune toode
(28) |
Nagu esialgses uurimises ja ka eelmises aegumise läbivaatamises kindlaks määrati, on uurimisalune toode ja samasugune toode füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste näitajate poolest identsed. Käesolevas aegumise läbivaatamisega seotud uurimises leidis kinnitust asjaolu, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised näitajad ning samasugused põhilised kasutusalad:
|
(29) |
Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
3.1. Sissejuhatavad märkused
(30) |
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus molübdeentraadi import Hiina RVst, kuigi väiksemas koguses kui eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. |
(31) |
Nagu põhjenduses 20 osutatud, ei teinud ükski Hiina RV tootja uurimises koostööd. |
(32) |
Seega teatas komisjon 16. juulil 2021 Hiina RV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Hiina RV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud kavatsuse kohta kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artiklile 18 ühtegi märkust. |
(33) |
Seega tehti järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 kättesaadavate faktide ja eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal, kasutades ka muid teabeallikaid, nagu impordi- ja ekspordistatistika (Comext (Eurostat)), Dun & Bradstreet, (9) Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (10). |
3.2. Dumpinguhinnaga impordi jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.2.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramine alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel
(34) |
Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid Hiina RV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
(35) |
Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimiseks. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
(36) |
Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon 16. juulil 2021 Hiina valitsusele, et kasutab Hiina RVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
(37) |
Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon, et uurimise algatamise ajal kättesaadavate tõendite kohaselt on Hiina RV puhul alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohase normaalväärtuse kindlaksmääramiseks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal võimalik võrdlusaluseks sobiv riik Türgi. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
(38) |
10. märtsil 2021 avaldas komisjon esimese toimikusse lisatud teate (edaspidi „esimene teade“) ja teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates esitas komisjon loetelu kõikidest tootmisteguritest, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida molübdeentraadi tootmisel kasutatakse. Võrdlusriigi valiku kohta märkis komisjon, et uurimisalust toodet toodetakse üle maailma vaid vähestes riikides (11) ning et ainsa riigina, mille majanduse arengutase on sarnane Hiina RV omaga, tehti kindlaks Tai. Tai puhul ei olnud aga müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks vajalik piisav äriühingu tasandi teave kergesti kättesaadav. |
(39) |
Võttes arvesse, et komisjonil ega taotluse esitajal ei õnnestunud kindlaks teha võrdlusriiki, millel on Hiina RVga sarnane majanduse arengutase, kus toodetakse uurimisalust toodet ja mille kohta on kogu vajalik teave hõlpsasti kättesaadav, püüdis komisjon leida sobivat võrdlusriiki, millel on Hiina RVga sama majanduse arengutase, kus toodetakse sarnast toodet, mis kuulub samasse üldkategooriasse või sektorisse, kuid ühtegi sellist toodet ei õnnestunud kindlaks teha. Lisaks ei olnud ka ükski huvitatud isik soovitanud sobivat võrdlusriiki, millel on Hiina RVga sama majanduse arengutase, kus toodetakse uurimisalust toodet või kus toodetakse sarnast toodet. Seepärast tegi komisjon esimeses teates erandkorras ettepaneku kasutada moonutamata hindade ja kulude kindlaksmääramise võimaliku allikana lisaks Taile ka Indiat ning palus huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Selle teate kohta esitas märkusi ainult taotluse esitaja. |
(40) |
29. oktoobril 2021 teavitas komisjon teise teatega (edaspidi „teine teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, ja et sobiv allikas on India, ning palus huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Ühtegi märkust ei laekunud. |
3.2.2. Normaalväärtus
(41) |
Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „[n]ormaalväärtuse aluseks […] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
(42) |
Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui […] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumisummat“. |
(43) |
Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
3.2.3. Oluliste moonutuste esinemine
3.2.3.1.
(44) |
Hiina RV volframisektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (12) leidis komisjon, et esinevad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohased olulised moonutused. Enamik molübdeenitoodete tootjaid töötleb oma tehastes ka volframit. Lisaks on volframil ja molübdeenil sarnased keemilised omadused ja tööstuslikud kasutusalad. Nagu on täpsemalt selgitatud allpool, tuli uurimise käigus lisaks kõiki Hiina RV tootmistegureid mõjutavatele süsteemsetele olulistele moonutustele ilmsiks, et Hiina planeerimis- ja juhenddokumentides nimetatakse volframit ja molübdeeni tavaliselt koos. Komisjon jõudis käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
(45) |
Nendes hiljutistes volframit käsitlevates uurimistes leidis komisjon, et Hiina RVs esineb olulist riigi sekkumist, mis moonutab ressursside tõhusat jaotumist kooskõlas turupõhimõtetega (13). Eelkõige järeldas komisjon, et lisaks Hiina majandust mõjutavate süsteemsete moonutuste olemasolule on oluline osa volframisektori äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (14) ja samal ajal saab Hiina valitsus oma esindatuse tõttu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses mõjutada ka volframisektori hindu ja kulusid (15). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. Hiina RV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (16). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu Hiina RVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (17). Samamoodi leidis komisjon volframisektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (18) ja finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses Hiina RV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (19). |
(46) |
Samamoodi nagu varasemas Hiina RV volframisektorit käsitlevas uurimises analüüsis komisjon käesolevas molübdeeni käsitlevas uurimises, kas on asjakohane kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus kättesaadavate tõendite, sealhulgas taotluses esitatud tõendite ning Hiinas esinevaid olulisi moonutusi käsitleva komisjoni aruande (20) (edaspidi „aruanne“) põhjal, milles kasutati avalikult kättesaadavaid allikaid. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist Hiina RV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on olulised, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiina RVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates selleteemalistes uuringutes. |
(47) |
Käesoleval juhul viidati taotluses aruandele, eelkõige mõjule, mida avaldab Hiina riik värviliste metallide, sealhulgas molübdeenitööstusele, Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava (edaspidi „13. üldine viisaastakukava“) ja mitteraudmetallide tööstuse 13. viisaastakukava (edaspidi „mitteraudmetallide 13. viisaastakukava) kaudu. Peale selle märgiti taotluses, et algatuse „Made in China 2025“ kohaselt on molübdeenitööstus kõlblik saama märkimisväärset riiklikku rahastamist. Taotluses nimetatakse rahastamise erifonde, mille Hiina riik on loonud molübdeenitööstuse toetamiseks (Hiina arengupank, riiklik integraallülituste fond, kõrgtehnoloogilise tootmise fond, mitmesugused kohalike omavalitsuste loodud fondid ning äriühingu China Reform Holdingsi pakutavad rahalised vahendid tootjate toetamiseks ja ümberkorraldamiseks). Lisaks sellele on taotluses näiteks nimetatud kaht molübdeenisektori äriühingut, kes said riiklikke rahastamisvahendeid: Jiduicheng Molybdenum ja Xiamen Tungsten, mis on Xiamen Honglu Tungsteni emaettevõtja. |
(48) |
Molübdeenisektoris on suur osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis ja kontrolli all alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses. Paljud suurimad tootjad kuuluvad riigile. Kuna Hiina uurimisaluse toote tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik molübdeentraadi tootjate era- ja riigile kuuluvate tootjate täpset suhet kindlaks määrata. Uurimise käigus sai siiski selgeks, et molübdeentraadi sektoris on paljud suured tootjad riigi omandis olevad ettevõtted, nende hulgas Jinduicheng Molybdenum, Xiamen Honglu Tungsten, Chengdu Hongbo Industrial ja Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material. |
(49) |
Mis puudutab Hiina RV valitsuse võimalust mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, siis tegi komisjon uurimise käigus kindlaks, et uurimisaluse toote tootjate ja Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) tootjate vahel on isiklikud sidemed, näiteks on HKP liikmeid mitme uurimisalust toodet tootva äriühingu kõrgemas juhtkonnas või direktorite nõukogus. Näiteks äriühingus Jinduicheng Molybdenum on haldusjuhtide nõukogu esimees samal ajal parteikomitee sekretär, peadirektor on ühtlasi parteikomitee asesekretär ja distsiplinaarkomisjoni sekretär töötab ühtaegu parteikomitee asesekretärina (21). Äriühingus Xiamen Honglu Tungsten on riigile kuuluva valdusettevõtja Xiamen Tungsten juhatuse esimees HKP liige (22). Nii molübdeentraadi sektoris tegutsevad riigi- kui ka eraettevõtted alluvad poliitilisele järelevalvele ja saavad poliitilisi suuniseid. |
(50) |
Hiina valitsuse eespool kirjeldatud sekkumise suurenemise suundumust molübdeentraadi sektoris illustreerivad järgmised näited: paljud uurimisaluse toote tootjad rõhutavad oma veebisaitidel sõnaselgelt partei tugevdamise meetmeid, nende ettevõtte juhatuses on partei liikmeid ja nad toonitavad oma seotust HKPga. Uurimise käigus selgus, et mitmel molübdeentraadi tootjal, sealhulgas äriühingul Chengdu Hongbo Industrial, on olemas partei tugevdamise meetmed. Veel üks tootja, Jinduicheng Molybdenum, märgib oma veebisaidil partei tugevdamise meetmete kohta järgmist: (23)„Koosolek juhtis tähelepanu sellele, et 2019. aastal täitis ettevõtte parteikomitee kohusetundlikult Shaanxi Non Ferrous Metals Groupi parteikomitee mitmesuguseid nõudeid. […] [ettevõtte parteikomitee] keskendus kesksele tööle ja poliitiline juhtkond edendas kvaliteetset arengut [ja] jätkas juhtkonna ranget kontrollimist.“ |
(51) |
Veel üks molübdeentraadi tootja, kellel on parteikomitee, on Xiamen Honglu Tungsten. Riigile kuuluva valdusettevõtja Xiamen Tungsten põhikirja artiklis 96 on sätestatud: „[e]ttevõte asutab Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd. Hiina Kommunistliku Partei komitee (edaspidi „ettevõtte parteikomitee“) ja Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd. Hiina Kommunistliku Partei distsiplinaarkontrollikomitee (edaspidi „ettevõtte distsiplinaarkomitee“). Põhikirja artikli 98 kohaselt „[t]äidab ettevõtte parteikomitee oma ülesandeid kooskõlas partei põhikirja ja partei muude sise-eeskirjadega: 1) tagab ettevõttes partei ja riigi põhimõtete ja poliitika täitmise järelevalve ning rakendab ettevõttes partei keskkomitee, riiginõukogu, provintsi parteikomitee ja provintsivalitsuse otsuseid ja kokkuleppeid; 2) ühitab lisaks partei kaadrite juhtimise põhimõtteid ja kooskõla seadusega, mille kohaselt direktorite nõukogu valib ärijuhte […]; 3) uurib ja arutab ettevõtte reformimist, arengut ja stabiilsust ning olulisi küsimusi, mis on seotud ettevõtte juhtimisega ja töötajate isiklike huvidega ning esitab arvamusi ja ettepanekuid; […] 5) tugevdab ettevõttes rohujuure tasandi parteiorganisatsioonide ja parteiliikmete meeskondade loomist“ (24). |
(52) |
Peale selle on molübdeenisektoris kehtestatud poliitikameetmed, mis soosivad omamaiseid tootjaid või mõjutavad muul viisil turgu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Molübdeenitööstust on nimetatud mitmes juhenddokumendis, mis tõendab, et molübdeentraati tootvad äriühingud saavad Hiina valitsuselt toetust (25). Seda kinnitavad arvukad kavad, direktiivid ja muud dokumendid, milles käsitletakse molübdeeni ja mis on välja antud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Molübdeeni on nimetatud näiteks järgmistes dokumentides:
riikliku arengu- ja reformikomisjoni suunavad arvamused investeeringute laiendamise kohta strateegilistesse kujunemisjärgus tööstusharudesse ning uute kasvukohtade ja kasvukeskuste loomise ja tugevdamise kohta, nr 1409 [2020], (27) milles on sätestatud: „Rakendada innovatsiooni ja uute materjalide arendamise tegevuskava, parandada haruldaste muldmetallide, vanaadium-titaani, volfram-molübdeeni, liitiumi, rubiidium-tseesiumi, grafiidi ja muude eriressursside kaevandamise, sulatuse ja süvatöötlemise tehnoloogilist taset“. Lisaks reguleeritakse molübdeeni provintsi või kohaliku omavalitsuse tasandil. Näide:
|
(53) |
Nagu eespool esitatud näidetest ilmneb, suunab Hiina valitsus molübdeenisektori arengut kooskõlas paljude poliitiliste vahendite ja direktiividega ning kontrollib peaaegu kõiki sektori arengu ja toimimise aspekte. Seega saab molübdeentraaditööstus kasu valitsuse suunistest ja sekkumisest seoses peamise toorainega, nimelt molübdeenoksiidiga. |
(54) |
Lisaks eelöeldule saavad molübdeentraadi tootjad kasu ka riiklikest toetustest, mis näitab selgelt riigi huvi selle sektori vastu. Uurimise käigus tegi komisjon kindlaks, et mitu molübdeentraadi tootjat said riigilt otsetoetusi. Nende hulgas olid Xiamen Honglu Volten (31) ja Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material (32). |
(55) |
Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et ärgitada ettevõtjaid täitma avaliku poliitika eesmärke toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas molübdeeni kui uurimisaluse toote tootmisel kasutatava peamise tooraine tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
(56) |
Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 45 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
(57) |
Molübdeenisektorit mõjutavad samuti palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on osutatud ka põhjenduses 45. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses kapitali kättesaadavusega või sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiina RVs sama tööhõivesüsteemi). |
(58) |
Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et molübdeenisektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 45. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
(59) |
Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui uurimisaluse toote tootjad neid sisendeid ostavad või tellivad, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused; nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused, ning nende suhtes kohaldatakse planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
(60) |
Seetõttu ei ole asjakohane kasutada uurimisaluse toote omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses; samuti ei ole sisendikulud (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal Hiina RVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud Hiina RVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
(61) |
Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesolevas uurimises esitanud tõendeid ega väiteid, mis tõendaksid vastupidist. |
(62) |
Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
3.2.4. Võrdlusriik
3.2.4.1.
(63) |
Võrdlusriigi valik põhineb vajaduse korral järgmistel alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohastel kriteeriumidel:
|
(64) |
Nagu on selgitatud põhjendustes 38–40, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Nendes teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis pooltelt nende asjaolude ja allikate kohta saadi. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva allikana Indiat, kui oluliste moonutuste esinemine vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. |
3.2.4.2.
(65) |
Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates valis komisjon välja India ja Tai. Maailmapank on liigitanud Tai keskmisest suurema sissetulekuga riigiks ja Maailmapanga andmetel on tema majanduse arengutase sama nagu Hiina RV-l. Komisjonil õnnestus aga kindlaks teha ainult üks Tai molübdeentraadi tootja ja vajalik äriühingu tasandi teave ei olnud hõlpsasti kättesaadav. Maailmapank on liigitanud India väiksema keskmise sissetulekuga riigiks. Komisjon leidis vähemalt 18 India äriühingut, kes toodavad muu hulgas molübdeentraati, ning otsustas seetõttu täiendavalt hinnata, kas Indiat saaks erandkorras kasutada moonutamata kulude ja hindade kindlaksmääramiseks. |
(66) |
Selle teate kohta esitas märkusi ainult taotluse esitaja, kes küll ei olnud vastu India kasutamisele moonutamata kulude ja hindade kindlaksmääramiseks, kuid väitis, et sobivad riigid võivad olla ka Austria, Saksamaa ja USA. Komisjon märkis siiski, et Maailmapank on liigitanud need riigid suure sissetulekuga riikideks. Seevastu on India liigitatud väiksema keskmise sissetulekuga riigiks ja tema majanduse arengutase jääb seega Hiina RV omale alla. Väiksema keskmise sissetulekuga riikides, nagu India, on tootmistegurid tõenäoliselt odavamad kui riikides, kus majanduse arengutase on kõrgem, nagu Hiina RVs. Seetõttu saadaks tulemuseks tõenäoliselt tegelikust väiksem normaalväärtus ja seega ka alahinnatud dumpingumarginaal. Kuna aga käesolevas uurimises on tegemist aegumise läbivaatamisega, mille puhul on küsimus selles, kas dumping tõenäoliselt jätkub või kordub, olenemata tegelikust tasemest, leidis komisjon, et Indiat võib erandkorras pidada moonutamata kulude ja hindade jaoks sobivaks allikaks, kuigi sellest tulenev arvutuslik normaalväärtus oleks tõenäoliselt tegelikust väiksem. Komisjon märkis, et juba see väga konservatiivse lähenemisviisi alusel kindlaks määratud normaalväärtus osutas märkimisväärsele dumpingule, nagu on järeldatud allpool põhjenduses 87. Komisjon jõudis järeldusele, et seetõttu ei ole vaja muid alternatiive uurida. |
3.2.4.3.
(67) |
Komisjon analüüsis hoolikalt kõiki toimikus olevaid asjakohaseid andmeid India tootmistegurite kohta ja täheldas järgmist:
|
3.2.4.4.
(68) |
Arvestades eespool esitatud analüüsi, peeti Indiat erandkorras moonutamata kulude ja hindade puhul sobivaks allikaks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. Vajalike finantsandmete sobivaks allikaks valiti äriühing WebFill Ltd. Peale selle otsustas komisjon kasutada normaalväärtuse arvutamiseks GTAd, et teha kindlaks uurimisaluse toote tootmiseks vajaliku tooraine molübdeenoksiidi moonutamata kulud. Lisaks teatas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõukulude (37) ja energiakulude (38) kindlakstegemiseks India ametlikke andmeid. |
3.2.5. Tootmistegurid
(69) |
Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi taotlusest, ning taotluse esitaja ja huvitatud isikute hiljem esitatud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. Tabel 1 Molübdeentraadi tootmistegurid
|
3.2.5.1.
(70) |
India tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hinna kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks Indiasse suunatud impordi kaalutud keskmise hinna, mis on esitatud GTAs. India impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a Hiina RVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (40) I lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta välja Hiina RVst pärit impordi asjakohasesse riiki, sest nagu ta järeldas, ei ole sobiv kasutada Hiina RV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. |
(71) |
Sarnaselt ei arvestatud andmeid impordi kohta Indiasse WTOsse mittekuuluvatest riikidest, mis on loetletud määruse (EL) 2015/755 I lisas. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest ning pealekauba olid sellised impordiandmed ebaolulised. Pärast Hiina RV väljajätmist oli kolmandatest riikidest pärit import jätkuvalt tüüpiline. |
(72) |
Normaalväärtuse kindlakstegemiseks komisjoni metoodika kohaselt tuleks nendele impordihindadele tavaliselt lisada tootmistegurite ja Indiasse imporditud muude materjalide imporditollimaksud ning riigisisese transpordi kulud. Võttes arvesse käesoleva aegumise läbivaatamise olemust, milles keskendutakse dumpingu jätkumise tuvastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mitte selle täpse ulatuse leidmisele, otsustas komisjon, et imporditollimaksude ja riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole vajalik, sest sellised kohandused suurendaksid üksnes normaalväärtust ja seega juba niigi märkimisväärset dumpingumarginaali. |
3.2.5.2.
(73) |
India tööjõuamet (41) avaldab üksikasjalikku teavet palkade kohta India eri majandussektorites. Komisjon kasutas kättesaadavat statistikat ja vastavalt viimasele kättesaadavale India tööjõuandmete analüüsile (2017) oli aruande A lisa kohaselt tööstussektoris majandustegevuse statistilise liigituse koodi 25 „Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed“ tegevusaladel aasta keskmine miinimumtöötasu 118 191 India ruupiat. Statistikaministeeriumi korrapärased tööjõu-uuringud näitavad, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud lähimal perioodil oli Indias keskmine aastapalk ligikaudu 207 780 India ruupiat (vt andmed, mis käsitlevad regulaarset palka/töötasu töötaja kohta, aastaaruande „Annual Report, PLFS, 2018–2019“ lk A-265 ja A-266 (372–373)) (42). Eespool öeldut silmas pidades arvestas komisjon tööjõukuluks 207 780 India ruupiat aastas, nagu eespool kindlaks määratud. See summa võrdub 2 800 USA dollariga aastas ja on suurem kui India keskmine palk, sealhulgas põllumajandussektoris, (43) mis annab umbes poole tööhõivest ning kus Maailmapanga andmete kohaselt maksti 2019. aastal palka 2 130 USA dollarit aastas (44). |
3.2.5.3.
(74) |
India koosneb 28 osariigist ja kaheksast territooriumist, (45) kusjuures üle 70 % India tehastest ja töötlevast tööstusest asub seitsmes osariigis. Seitsmest suurima tööstuse osakaaluga osariigist on käesoleva uurimise seisukohast representatiivne osariik Maharashtra, sest Maharashtra on üks osariikidest, kus asub suurem osa tehaseid. Seda arvesse võttes kasutas komisjon Maharashtra elektriturgu reguleeriva komisjoni avaldatud elektrienergia hinnastatistikat (46). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Maharashtras tööstusettevõtete elektritariif 8,50 India ruupiat kWh eest, st 0,10 eurot kWh eest, nagu on näidatud Maharashtra elektriturgu reguleeriva komisjoni väljaandes (47). |
3.2.5.4.
(75) |
Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a teise lõigu kohaselt hõlmab arvutatud normaalväärtus „moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et võtta arvesse ka kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
(76) |
Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluses esitatud andmete põhjal kindlaks tootmise üldkulude osakaalu tootmise kogukuludes ja tööjõukuludes. Seda protsenti kohaldati tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et jõuda tootmise üldkulude moonutamata väärtuseni olenevalt toodetud mudelist. |
(77) |
Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi ja kulumi moonutamata ja põhjendatud summad, tugines komisjon WebFill Ltd 2020.–2021. aasta finantsandmetele, mis saadi äriühingult Dun & Bradstreet, ning samal äriühingu veebisaidil kättesaadavatele finantsaruannete üksikandmetele (48). Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „arvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et võtta arvesse ka kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
3.2.6. Normaalväärtuse arvutamine
(78) |
Võttes arvesse eespool esitatut, arvutas komisjon normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. |
(79) |
Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitaja esitas läbivaatamistaotluses iga teguri (materjalid ja tööjõud) kasutamise kohta molübdeentraadi tootmisel. Taotluse esitaja esitatud kasutusmäärasid kontrolliti. Seejärel korrutas komisjon kasutusteguri moonutamata ühikukuludega, mida täheldati Indias vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikana. |
(80) |
Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks tehtud, kohaldas komisjon tootmise üldkulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid, kasumit ja kulumit. Need tehti kindlaks WebFill Ltd finantsaruannete põhjal (vt punkt 3.2.3.1). Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised elemendid:
|
3.2.7. Ekspordihind
(81) |
Koostööst keeldumise tõttu määrati ekspordihinnad alusmääruse artikli 18 kohaselt kindlaks kättesaadavate faktide alusel. Komisjon kasutas ekspordihindade kindlaksmääramiseks Hiinast pärineva impordi andmeid, mis sisalduvad artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. |
(82) |
Arvestades Hiinast pärit impordi suhteliselt väikest mahtu (alla 1 % liidu tarbimisest), analüüsis komisjon, kas neid hindu saab pidada usaldusväärseks ja tüüpiliseks. Selle kohta märkis komisjon, et Hiina liitu suunatud ekspordi keskmine hind jäi samasse hinnavahemikku, nagu see oli Hiina ekspordi puhul muudesse peamistesse kolmandatesse riikidesse (vt põhjendus 92 allpool). Peale selle jäid liitu suunatud ekspordi hinnad hinnavahemiku alumisse ossa. Seetõttu leidis komisjon, et kuigi need hinnad põhinevad väikestel mahtudel, on need piisavalt usaldusväärsed ja tüüpilised, et võtta need dumpingu arvutamisel ekspordihinna kindlaksmääramise aluseks. |
(83) |
Kuna need hinnad on esitatud CIF-hindadena, kohandati neid nii, et need vastaksid tehasest hankimise tasandi hindadele, arvates maha asjakohase summa Hiina RV ja liidu piiri vahelistest transpordi- ja kindlustuskuludest. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutas komisjon kohandamisel sama protsenti nagu esimeses dumpinguvastases uurimises (49) (1,84 %). |
3.2.8. Võrdlus
(84) |
Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutatud normaalväärtust ja eespool kindlaks määratud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
(85) |
Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud Hiina RVst eksporditavaid tooteliike võimalik kindlaks teha. Seetõttu ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. |
3.2.9. Dumpingumarginaal
(86) |
Komisjon tuletas meelde, et dumpingumarginaal määrati India kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase sobiva allika andmetel põhineva arvestusliku normaalväärtuse ja liitu suunatud Hiina ekspordi keskmiste statistiliste hindade võrdlemise teel, mis korrigeeriti tehasest hankimise tasandile. |
(87) |
Komisjon arvutas kättesaadavate andmete põhjal dumpingumarginaali 44,98 %. |
(88) |
Komisjon järeldas seega, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
4. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
(89) |
Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Analüüsiti järgmisi lisaelemente:
|
4.1. Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus
(90) |
Taotluse kohaselt on Hiina tootjate tootmisvõimsus ligikaudu 3 500 tonni aastas ehk üle 19 korra suurem kui liidu tarbimine kokku. |
(91) |
Kuna Hiina RV koostööd ei teinud, hindas komisjon Hiina vaba tootmisvõimsust eelmise aegumise läbivaatamisega seotud uurimises tehtud järelduste põhjal. Selles uurimises leidis komisjon, et tootmisvõimsuse rakendusaste oli ligikaudu 20–25 %. Kuna puuduvad igasugused asjaolud, mis viitaksid vastupidisele, eeldas komisjon, et tootmisvõimsuse rakendamine jääb käesoleval läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasuguseks. Arvestades, et molübdeentraadi hinnanguline tootmisvõimsus Hiina RVs on ligikaudu 3 500 tonni, hindas komisjon, et vaba tootmisvõimsus on vähemalt 2 500 tonni, mis ületab liidu tarbimist üle 15 korra. |
4.2. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos
(92) |
Hiina tootjate koostöö puudumise tõttu analüüsis komisjon Hiina hinnapoliitikat kaubandusstatistika põhjal. Hiina ekspordi hinnad muudes ekspordi peamistes sihtkohtades kui liit, st Indias, Koreas ja Vietnamis, jäid vahemikku 28–41 eurot kg kohta, samal ajal kui Hiina ELi suunatud ekspordi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 33,80 eurot kg kohta (vt allpool põhjendus 107). Need hinnad on oluliselt madalamad kui hinnad, mida küsis liidu tootmisharu liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tegelikult oli Hiina eksportivate tootjate keskmine müügihind kõikide muude riikide puhul peale liidu 40 eurot kg kohta, mis on ligikaudu [25–35] % madalam kui keskmine hind liidu turul. |
4.3. Liidu turu atraktiivsus
(93) |
Nagu on selgitatud põhjendustes 150–152, on liidu turg suuruse ja hindade poolest atraktiivne. |
4.4. Kõrvalehoidmisega seotud juhtumid
(94) |
2012. ja 2013. aastal tuvastati kahes meetmetest kõrvalehoidmise uurimises meetmetest kõrvalehoidmine kas ümberlaadimise või toote vähesel määral muutmise teel. Esimene käsitles Malaisiast lähetatud molübdeentraadi importi (50) ja teine Hiina RVst pärit sellist liiki molübdeentraadi importi, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (51). Pärast kolmandat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist laiendati 30. oktoobril 2015 meetmeid sellist liiki molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (52). Need kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmiseks tehtud jõupingutused näitavad, kui atraktiivne on liidu turg uurimisaluse toote Hiina tootjate jaoks. |
4.5. Järeldus
(95) |
Uurimine on näidanud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning et see dumping tõenäoliselt jätkub, kui meetmetel lastakse aeguda. Meetmete aegumise korral siseneks dumpinguhinnaga import tõenäoliselt liidu turule märkimisväärsetes kogustes, võttes arvesse Hiina vaba tootmisvõimsust ja võimalikku müügi ümbersuunamist muudest kolmandatest riikidest liitu, arvestades kõrgemaid hindu liidu turul. |
5. KAHJU
5.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(96) |
Liidu tootmisharus ei ole pärast esialgset uurimist ja viimast aegumise läbivaatamist olulisi struktuurimuutusi toimunud. Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kaks tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
(97) |
Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu [198 000 – 232 000] kg. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks taotluse esitaja täidetud makromajandusliku küsimustiku põhjal. |
(98) |
Kuna kahju hindamisega seotud andmed saadi peamiselt ainsalt koostööd tegevalt liidu tootjalt või vajaduse korral koostööst keeldunud teise liidu tootja kohta antud hinnangute põhjal, on mõned arvnäitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, kuna nende alusandmed on konfidentsiaalsed. |
5.2. Liidu tarbimine
(99) |
Tehti kindlaks, et liidu kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli [148 000 – 174 000] kg. Komisjon tegi kõnealuse arvu kindlaks kõigi liidu tootmisharu kohta kättesaadavate andmete alusel, i) võttes arvesse liidu tootmisharu kogumüüki ELis, mille taotluse esitaja esitas oma vastuses makromajanduslikule küsimustikule, ja ii) liites kokku ELi suunatud impordi mahud, mis on esitatud artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. |
(100) |
Liidu tarbimine arenes järgmiselt. Tabel 2 Liidu tarbimine (kg)
|
(101) |
Võrreldes 2017. aastaga vähenes liidu tarbimine kogu vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärsed 28 %. Täpsemalt öeldes vähenes see 2018. aastal 1 protsendipunkti võrra ja seejärel 2019. aastal 23 protsendipunkti võrra ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 4 protsendipunkti võrra. |
(102) |
Molübdeentraadi tarbimise vähenemine liidus, mida täheldati nii pärast esialgset uurimist kui ka vaatlusalusel perioodil, on seletatav peamiselt tehnoloogia arenguga autotööstuses ja sellega, et automaatkäigukastid tõrjuvad järk-järgult kõrvale manuaalkäigukastid, mis on molübdeentraadi peamine kasutusvaldkond. |
5.3. Asjaomasest riigist pärit import
5.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(103) |
Komisjon tegi Hiina RVst liitu suunatud impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadavate andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks kõnealuse impordimahu alusel protsendina liidu kogutarbimisest. |
(104) |
Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt. Tabel 3 Impordi maht (kg) ja turuosa
|
(105) |
Kuigi Hiina RVst ELi suunatud impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 171 %, on uurimisaluse toote impordimaht väike ja Hiina impordi turuosa püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alla 1 %. |
5.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine
(106) |
Kuna Hiina eksportivad tootjad keeldusid koostööst, määras komisjon impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis Hiina RV kohta esitatud uurimisaluse toote mahtude ja väärtuste põhjal. |
(107) |
Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt. Tabel 4 Impordihinnad (eurot kg kohta)
|
(108) |
2017.–2019. aastal langes uurimisaluse toote Hiina RVst liitu suunatud impordi keskmine hind pidevalt ja järsult 57 % ning püsis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samal tasemel. Kuigi mahud on väikesed, on see suundumus olnud mitme aasta jooksul püsiv ja on vastuolus ka tooraine hinna suundumusega, st molübdeenoksiidi hindade tõusuga, eriti aastatel 2017–2019 (53). |
(109) |
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi keskmine impordihind liidu tootmisharu keskmise hinna alla [52–67 %]. |
(110) |
Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, ei olnud aga võimalik kindlaks teha Hiina RVst liitu eksporditud tooteliike, mistõttu ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. |
5.4. Import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RV
(111) |
Liitu suunatud impordi (koond)maht ning muudest kolmandatest riikidest pärit molübdeentraadi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt. Tabel 5 Import kolmandatest riikidest
|
(112) |
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oli muudest kolmandatest riikidest kui Hiina RV pärit molübdeentraadi impordi maht väiksem kui üksnes Hiina RVst pärit molübdeentraadi impordi maht samal perioodil ning selle turuosa jäi tunduvalt alla 1 %. Väga väikesed kogused tulid Indiast ja Hongkongist, Ukrainast ja USAst. Kõikidest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid palju kõrgemad kui Hiina RV eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu hinnad. Selle tõenäoline põhjus on see, et tegemist on spetsiaalsete nišitoodetega, mida müüakse väikestes kogustes. |
5.5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.5.1. Üldised märkused
(113) |
Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
(114) |
Komisjonile kättesaadavad andmekogumid kahju kindlakstegemiseks olid makro- ja mikromajanduslike kahjunäitajate poolest erinevad. Mis puudutab makromajanduslikke näitajaid, tugines komisjon Plansee SE küsimustikule antud vastustes sisaldunud andmetele ja äriühingu makromajandusliku küsimustiku vastuses teise liidu tootja kohta esitatud hinnangutele. Mikromajanduslike näitajate puhul tugines komisjon Plansee SE küsimustikule antud vastustes sisalduvatele andmetele. Arvestades, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes Plansee SE arvele ligikaudu [86–94] % liidu kogumüügist, leidis komisjon, et mõlemad andmekogumid annavad esindusliku pildi liidu tootmisharu majanduslikust olukorrast. |
(115) |
Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
(116) |
Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
5.5.2. Makromajanduslikud näitajad
5.5.2.1.
(117) |
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 6 Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
|
(118) |
Tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Täpsemalt öeldes suurenes see 2018. aastal 11 protsendipunkti võrra ja vähenes seejärel 2019. aastal 36 protsendipunkti võrra ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti võrra. See vähenemine tulenes liidu tarbimise vähenemisest, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 102. |
(119) |
Ka tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 20 %, peamiselt turunõudluse vähenemise ja sellele järgnenud tootmisliinide teistsuguste toodete jaoks kasutuselevõtu tõttu, kuna sama tootmisliini kasutatakse eri tooteliikide, sealhulgas uurimisaluse toote valmistamiseks. |
(120) |
Tootmismahu ja tootmisvõimsuse samaaegne vähenemine vaatlusalusel perioodil tõi kaasa tootmisvõimsuse rakendamise mõõduka vähenemise, st 13 % vaatlusalusel perioodil. |
5.5.2.2.
(121) |
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 7 Müügimaht (kilogrammides) ja turuosa
|
(122) |
Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärsed 29 %. Täpsemalt öeldes püsis müük aastatel 2017–2018 suhteliselt stabiilsena ning vähenes seejärel 2019. aastal 23 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti võrra. Sellise vähenemise põhjustas turunõudluse kahanemine liidus, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 102. |
(123) |
Kuna Hiina RVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed avaldasid mõju ning ükski teine riik peale ELi ja Hiina RV ei tooda uurimisalust toodet märkimisväärses koguses, oli liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil endiselt domineeriv (99,4 %). |
5.5.2.3.
(124) |
Kuna nii liidu tarbimine kui ka liidu tootmisharu müügimaht vähenesid vaatlusalusel perioodil 29 %, jäi turuosa samaks. |
5.5.2.4.
(125) |
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 8 Tööhõive ja tootlikkus
|
(126) |
Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive liidu tootmisharus 25 %. Samas vähenes tootlikkus samal perioodil 36 % turunõudluse vähenemise ja sellele järgnenud tootmise vähenemise tõttu. |
5.5.2.5.
(127) |
Nagu on selgitatud põhjendustes 86–88, oli kindlaksmääratud dumpingumarginaal veidi alla 45 %. Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. Eelmise aegumise läbivaatamise ajal ilmutas liidu tootmisharu varasema dumpingu mõjudest taastumise märke. Käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise vaatlusalusel perioodil jätkus taastumisprotsess, mida tõendab eelkõige asjaolu, et kasum oli, nagu on kirjeldatud allpool, terve perioodi jooksul jätkusuutlikul tasemel, kuigi turg tõmbus kokku. |
5.5.3. Mikromajanduslikud näitajad
5.5.3.1.
(128) |
Plansee SE keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 9 Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurodes kg kohta)
|
(129) |
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, välja arvatud 2019. aastal, mil keskmine hind tõusis 2017. aastaga võrreldes 8 protsendipunkti võrra. |
(130) |
Liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, kuigi vahepeal, st 2018. aastal, suurenes ühikuhind 7 protsendipunkti võrra ja 2019. aastal veel 11 protsendipunkti võrra võrreldes 2017. aastaga. |
5.5.3.2.
(131) |
Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 10 Keskmised tööjõukulud töötaja kohta
|
(132) |
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 15 %, kuid vahepeal, st 2018. aastal, suurenesid tööjõukulud järsult 42 %. |
5.5.3.3.
(133) |
Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 11 Varud
|
(134) |
Varud moodustasid vaatlusalusel perioodil vaid väga väikese osa kogutoodangust. Seda tegurit ei peetud seetõttu liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel tähtsaks. |
5.5.3.4.
(135) |
Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt. Tabel 12 Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
|
(136) |
Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
(137) |
Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes 2017.–2018. aastal 44 protsendipunkti võrra, seejärel 2019. aastal veel 9 protsendipunkti võrra ja lõpuks suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 38 protsendipunkti võrra. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 17 %. |
(138) |
Kuigi kasumlikkus vaatlusalusel perioodil vähenes, püsis see kõrgel tasemel. |
(139) |
Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil arenes netorahavoog positiivselt, kuid võrreldes 2017. aastaga oli see 2018. aastal 13 % väiksem, 2019. aastal 39 % väiksem ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 % suurem. |
(140) |
Investeeringud suurenesid võrreldes 2017. aastaga märkimisväärselt, eriti 2019. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, peamiselt Plansee SE tootmisliini uuendamise tõttu. |
(141) |
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil. Suurem langus leidis aga aset 2018. ja 2019. aastal ning siis taastus näitaja märkimisväärselt ja oli lõpuks 40 % väiksem kui 2017. aastal. |
5.6. Järeldus kahju kohta
(142) |
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 29 % ja kuigi liidu tootmisharu turuosa oli peaaegu 100 %, mõjutas nõudluse vähenemine negatiivselt mitut kahjunäitajat. |
(143) |
Kuigi kasumlikkus püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkusuutlikul tasemel, langes see vaatlusalusel perioodil 17 % ning mõned muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine ja müügimaht, muutusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Täpsemalt öeldes vähenes tootmismaht 30 %, tootmisvõimsus 20 %, tootmisvõimsuse rakendamine 13 % ja müügimaht 29 % – kõigi nende näitajate vähenemise põhjustas nõudluse vähenemine liidus. Vaatlusalusel perioodil paranesid muud näitajad, nagu töötajate arv (25 %) ja rahavood (12 %). |
(144) |
Hiina RVst või muudest riikidest liitu suunatud impordi maht oli väga väike. Eelmise aegumise läbivaatamise käigus suurenes Hiinast pärit impordi turuosa peamiselt meetmetest kõrvalehoidmise tõttu, mis oli pärast kõrvalehoidmisvastaste meetmete kehtestamist 2013. ja 2015. aastal vahepeal peatunud. |
(145) |
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
(146) |
Seetõttu uuris komisjon täiendavalt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. |
6. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(147) |
Komisjon järeldas põhjenduses 145, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kahju kordumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. |
(148) |
Sellega seoses uuris komisjon Hiina RV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust ning Hiina RVst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule. |
6.1. Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs
(149) |
Taotluses esitatud andmete kohaselt on Hiina tootjate tootmisvõimsus ligikaudu 3 500 tonni aastas, mis on üle 19 korra suurem kui liidu tarbimine. |
6.2. Liidu turu atraktiivsus ja hinnakäitumine kolmandates riikides
(150) |
Liidu turg on atraktiivne nii oma suuruse ja hindade kui ka ELi autotööstuse tähtsuse tõttu. Varem on Hiina tootjad korduvalt näidanud üles huvi liidu turu vastu, püüdes dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida. Samuti olid Hiina RVst liitu suunatud impordi keskmised hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui Hiina RVst teistesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad. |
(151) |
Kuna Hiina eksportivad tootjad ei müünud liitu märkimisväärseid koguseid, analüüsis komisjon ka nende hinnakäitumist kolmandatesse riikidesse eksportimisel. Keskmised hinnad, millega Hiina RV tootjad müüvad, on liidu tootmisharu keskmisest hinnast [28–37] % madalamad. Seega, kui meetmetel lastakse aeguda, on eksportivatel tootjatel tugev stiimul suunata müük ümber liidu turule. |
(152) |
Seega peetakse liidu turgu Hiina tootjate jaoks väga atraktiivseks ning võib järeldada, et Hiina vaba tootmisvõimsust kasutataks vähemalt osaliselt selleks, et meetmete aegumise korral märkimisväärselt suurendada dumpinguhindadega eksporti liidu turule. |
6.3. Võimalikud stsenaariumid meetmete aegumise korral
(153) |
Liidu turu atraktiivsus, mida on kirjeldatud põhjendustes 93 ja 150, tooks tõenäoliselt kaasa Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi märkimisväärse suurenemise. Kuna molübdeentraat on küllalt ühtlase kvaliteediga toode, on hinnatase kõige olulisem tegur, kui otsustatakse, kas osta liidu tootjatelt või Hiina eksportivatelt tootjatelt. Peale selle ja nagu näitas eelmises aegumise läbivaatamises tehtud analüüs, osutab Hiinast pärit impordi järsk vähenemine vastuseks dumpinguvastastele ja kõrvalehoidmist takistavatele meetmetele, et klientidel on lihtne hakata ostma kõige konkurentsivõimelisemate hindadega tarnijatelt (st Hiina eksportivate tootjate asemel liidu tootjatele või vastupidi, kui meede aegub). |
(154) |
Nendel põhjustel on liidu tootmisharu tõenäoliselt sunnitud kas alandama oma müügihindu kasumlikkuse arvelt või säilitama müügihinna taseme ning tõenäoliselt kaotama müügimahtu ja turuosa Hiina eksportijatele. Veelgi realistlikum paistab olevat nende stsenaariumide kombinatsioon. Kokkuvõttes tooks see kaasa surve hindade alanemiseks ja kahjumi ning tõenäoliselt võidaks Hiina RVst pärit import tagasi oma meetmete-eelse turuosa. |
(155) |
Selleks et kvantitatiivselt hinnata Hiina RVst pärit impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale, korraldas komisjon simulatsiooni. Modelleeriti kaks stsenaariumi, nimelt Hiina RVst pärit impordi hüppeline kasv i) Hiina RVst pärit impordi mahu 2009. aasta esialgse juhtumi uurimisperioodi aegsel (st 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009) tasemel, kuid samal hinnatasemel, mida liidu tootmisharu küsis sõltumatutelt klientidelt, ning ii) Hiina RV eksportivate tootjate 2009. aasta esialgse juhtumi uurimisperioodi aegse turuosa tasemel, lüües samal ajal liidu tootmisharu hinnad alla 15 %. Võttes arvesse, et eksportivate tootjate kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad olid keskmiselt [28–37] % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on hinna allalöömise valitud näitaja (15 %) väga konservatiivne, kuna tegelik hinna allalöömine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [52–67] %. Peale selle võttis komisjon hüpoteetiliste tootmiskulude kindlaksmääramiseks arvesse püsikulude osakaalu valimisse kaasatud liidu tootjate tootmise kogukuludes. |
(156) |
Esimese stsenaariumi kohaselt väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus [15–24] %. Teise stsenaariumi kohaselt väheneks liidu tootmisharu kasumlikkus isegi [25–33] %. |
(157) |
Mõlema konservatiivse stsenaariumi korral muudaks Hiina impordi mõju liidu tootmisharu väga kahjumlikuks. |
(158) |
Selle põhjal järeldas komisjon, et meetmete puudumise tagajärjel suureneks tõenäoliselt oluliselt Hiina RVst pärit kahjustava dumpinguhinnaga import, mis tooks kaasa olulise kahju kordumise. |
7. LIIDU HUVID
(159) |
Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
(160) |
Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
(161) |
Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
7.1. Liidu tootmisharu huvid
(162) |
Kehtivad dumpinguvastased meetmed avaldasid liidu tootmisharule positiivset mõju ja võimaldasid tal taastuda varasemast dumpingust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
(163) |
Seevastu jõudis komisjon järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, on kahju kordumine väga tõenäoline, võttes arvesse liidu turu atraktiivsust, Hiina RV vaba tootmisvõimsust, Hiina RV eksportivate tootjate hinnapoliitikat ja varasemat meetmetest kõrvalehoidmist. |
(164) |
Seega järeldas komisjon, et Hiina RVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine on liidu tootmisharu huvides. |
7.2. Sõltumatute importijate, kauplejate ja kasutajate huvid
(165) |
Komisjon kutsus sõltumatuid importijaid, kauplejaid ja kasutajaid üles endast teada andma, kuid ei saanud küsimustikule ühtegi vastust. |
(166) |
Komisjon ei saanud ühtegi märkust selle kohta, et meetmete säilitamine avaldaks importijatele ja kasutajatele märkimisväärset negatiivset mõju, mis kaalub üles meetmete positiivse mõju liidu tootmisharule. |
(167) |
Seepärast järeldas komisjon, et meetmete säilitamine ei mõjutaks oluliselt liidu importijaid, kauplejaid ega kasutajaid. |
7.3. Järeldus liidu huvide kohta
(168) |
Eespool esitatut silmas pidades järeldas komisjon, et liidu huvide seisukohast ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid Hiina RVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamise vastu. Meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides ega halvendaks liidu kasutajate ja importijate olukorda. |
8. LÕPPSÄTTED
(169) |
Eespool esitatud kaalutlustest tuleneb, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Hiina RVst pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes määrusega (EL) 2016/1046 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. Seega tuleks säilitada ka pärast põhjenduses 2 nimetatud meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevaid uurimisi kehtestatud meetmete laiendamine. |
(170) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (54) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatav määr. |
(171) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi kood 8102960019) alla kuuluva sellist liiki molübdeentraadi impordi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mis ei ole lähetatud Malaisiast, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 64,3 %.
Artikkel 2
Artikli 1 lõikes 2 sätestatud tollimaksu laiendatakse praegu CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi kood 8102960011) alla kuuluva sellist liiki molübdeentraadi impordi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, ning mis on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte.
Artikkel 3
Artikli 1 lõikes 2 sätestatud tollimaksu laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi kood 8102960030) alla kuuluva sellist liiki molübdeentraadi liitu suunatud impordi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti, kuid vähem kui 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm.
Artikkel 4
Artikli 1 lõikes 2 sätestatud tollimaksu laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8102 96 00 (TARICi koodid 8102960020 ja 8102960040) alla kuuluva molübdeentraadi impordile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm.
Artikkel 5
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.
Artikkel 6
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 25. juuli 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.
(2) Nõukogu 14. juuni 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 511/2010, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 150, 16.6.2010, lk 17).
(3) Nõukogu 9. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 14/2012, millega laiendatakse rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatava molübdeentraadi impordile, olenemata sellest, kas molübdeentraati deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte, ning millega lõpetatakse Šveitsist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 8, 12.1.2012, lk 22).
(4) Nõukogu 2. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 871/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (ELT L 243, 12.9.2013, lk 2).
(5) Komisjoni 29. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1952, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditavale molübdeentraadile, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditavale molübdeentraadile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (ELT L 284, 30.10.2015, lk 100).
(6) ELT L 170, 29.6.2016, lk 19.
(7) ELT C 327, 5.10.2020, lk 18.
(8) ELT C 251, 28.6.2021, lk 17.
(9) Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/.
(10) https://www.gtis.com/gta/.
(11) Austria, Hiina, Saksamaa, India, Tai ja USA.
(12) Komisjoni 26. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1267, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 200, 29.7.2019, lk 4).
(13) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 95 ja 96.
(14) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 56 ja 60.
(15) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 61–64. Kuigi Hiina õigusaktidega ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei (HKP) rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina RV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Ent hiljemalt 2016. aastast alates on HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas [uurimisaluse toote] tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.
(16) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 65 ja 73.
(17) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 74 ja 77.
(18) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 78 ja 80.
(19) Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 81 ja 91.
(20) Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.
(21) Täpsem teave on kättesaadav äriühingu veebisaidil: http://www.jdcmmc.com/INFO-Single/010102.shtml.
(22) https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600549 &Pcode = 30011851&Name=%BB%C6 %B3 %A4 %B8 %FD.
(23) http://www.jdcmmc.com/INFO/10282.shtml.
(24) Xiamen Tungsteni põhikiri: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-5/2021-05-29/7288169.PDF.
(25) Vt Hiina aruande peatükid maavarade 13. viisaastakuplaani ja mitteraudmetallide tööstuse 13. viisaastakuplaani kohta, lk 267–282.
(26) http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm.
(27) https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202009/t20200925_1239582.html.
(28) https://www.hlj.gov.cn/n200/2017/0525/c75-10829703.html.
(29) https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/dffzgh/201606/P020191104643472060002.pdf.
(30) http://www.gov.cn/gongbao/content/2021/content_5598119.htm.
(31) Vt valdusühingu Xiamen Tungsten 2020. aasta aruanne, lk 238: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-3/2021-03-31/7001827.PDF(vaadatud 16. mail 2022).
(32) Vt 2020. aasta aastaaruande lk 139.
(33) Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.
(34) Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.
(35) https://www.merc.gov.in/.
(36) http://www.labourbureaunew.gov.in/showdetail
(37) https://labour.gov.in/annual-reports http://labourbureau.gov.in/Report_PBLS_2017.pdf.
(38) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf.
(39) http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.
(40) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).
(41) https://labour.gov.in/annual-reports.
(42) https://cse.azimpremjiuniversity.edu.in/wp-content/uploads/2019/06/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf
(43) http://datatopics.worldbank.org/jobs/country/india.
(44) https://data.worldbank.org/indicator/.
(45) https://www.india.gov.in/india-glance/profile.
(46) https://www.merc.gov.in/.
(47) https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf.
(48) WebFill Limited Annual Report 2021 (WebFillindia.com).
(49) Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 1247/2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit molübdeentraadi impordi suhtes (ELT L 336, 18.12.2009, lk 16).
(50) Nõukogu 9. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 14/2012, millega laiendatakse rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 Hiina Rahvavabariigist pärit teatava molübdeentraadi impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatava molübdeentraadi impordile, olenemata sellest, kas molübdeentraati deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte, ning millega lõpetatakse Šveitsist lähetatud importi käsitlev uurimine (ELT L 8, 12.1.2012, lk 22).
(51) Nõukogu 2. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 871/2013, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditava molübdeentraadi suhtes, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm (ELT L 243, 12.9.2013, lk 2).
(52) Komisjoni 29. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1952, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit imporditavale molübdeentraadile, mis sisaldab vähemalt 99,95 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 1,35 mm, kuid mitte üle 4,0 mm, nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 511/2010 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit imporditavale molübdeentraadile, mis sisaldab vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 4,0 mm, kuid mitte üle 11,0 mm (ELT L 284, 30.10.2015, lk 100).
(53) Nagu on näidatud aegumise läbivaatamise taotluse 25. lisas ja järgmises allikas: https://tradingeconomics.com/commodity/molybden.
(54) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/102 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1306,
25. juuli 2022,
millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (edaspidi „loomatervise määrus“), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ning artikli 232 lõikeid 1 ja 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
(2) |
Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
(3) |
Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
(4) |
Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
(5) |
Ühendkuningriik on esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses viie lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga linnukasvatusettevõtetes järgmistes asukohtades: üks puhang Ühendkuningriigis Inglismaal Devoni krahvkonnas Teignbridge’i omavalitsusüksuses Buckfastleigh’ lähedal, mida kinnitati 22. detsembril 2021, kolm puhangut Ühendkuningriigis Inglismaal Suffolki krahvkonnas East Suffolki omavalitsusüksuses Woodbridge’i lähedal, mida kinnitati 20., 27. ja 30. märtsil 2022, ja üks puhang Ühendkuningriigis Inglismaal South Somerseti omavalitsusüksuses Ilminsteri lähedal, mida kinnitati 8. aprillil 2022. Ühendkuningriik esitas ka teabe meetmete kohta, mida ta on võtnud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ühendkuningriik pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ühendkuningriik lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud ettevõtetes. |
(6) |
Lisaks on Ameerika Ühendriigid esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses 12 kõrge patogeensusega linnugripi puhanguga teatavates linnukasvatusettevõtetes Kentucky, Lõuna-Dakota ja Texase osariikides, mida on kinnitatud ajavahemikus 12. detsembrist 2021 kuni 3. aprillini 2022. Ameerika Ühendriigid on esitanud ka teabe meetmete kohta, mida on võetud kõnealuse taudi edasise leviku tõkestamiseks. Eelkõige on Ameerika Ühendriigid pärast kõnealuseid lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. Lisaks sellele on Ameerika Ühendriigid lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud ettevõtetes. |
(7) |
Komisjon hindas Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esitatud teavet ja jõudis järeldusele, et lindude kõrge patogeensusega gripi puhangud linnukasvatusettevõtetes on likvideeritud ning et linnukasvatussaaduste toomine liitu Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide tsoonidest, millest linnukasvatussaaduste toomine liitu oli kõnealuste puhangute tõttu peatatud, ei kujuta endast enam ohtu. |
(8) |
Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. |
(9) |
Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
(10) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. juuli 2022
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.
(2) Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).
(3) Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).
I LISA
Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
V lisa muudetakse järgmiselt:
|
2) |
XIV lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:
|
OTSUSED
26.7.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 197/117 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1307,
22. juuli 2022,
millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas
(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5098 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ, (1) eriti selle artikli 8b lõike 5 esimest lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 on ette nähtud, et kehtestatakse selliste ainete jälgimisnimekiri, mille kohta kogutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 ette nähtud edaspidise prioriteetseks tunnistamise toetamiseks kogu liidust seireandmeid. Esimeses sellises jälgimisnimekirjas tuli märkida iga aine kohta selle seiremaatriks ning võimalikud analüüsimeetodid, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi. |
(2) |
Jälgimisnimekirja kantavad ained tuleb valida selliste ainete hulgast, mille kohta kättesaadav teave osutab sellele, et need võivad liidu tasandil põhjustada veekeskkonnale või veekeskkonna kaudu märkimisväärset ohtu, ning mille puhul seireandmed on ebapiisavad selleks, et teha järeldusi tegeliku ohu kohta. Jälgimisnimekirja kandmist tuleks kaaluda väga toksiliste ainete puhul, mida kasutatakse paljudes liikmesriikides ja lastakse veekeskkonda, kuid mille seiret ei tehta või tehakse harva. Valiku tegemisel tuleks arvesse võtta direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 1 punktides a–e esitatud teavet, pöörates erilist tähelepanu uutele saasteainetele. |
(3) |
Jälgimisnimekirja kantud ainete seire peaks andma nende kontsentratsiooni kohta veekeskkonnas kvaliteetseid andmeid, mis toetaksid direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõike 4 kohasel eraldi läbivaatamisel riskihindamist, mille põhjal tehakse kindlaks prioriteetsed ained. Aineid, mida läbivaatamise tulemusena peetakse märkimisväärset ohtu kujutavaks, tuleks kaaluda prioriteetsete ainete loetellu kandmiseks. Samuti tuleks kehtestada keskkonnakvaliteedi standard, mida liikmesriigid peavad täitma. Kui tehakse ettepanek aine prioriteetsete ainete loetellu kandmiseks, tuleb teha mõju hindamine. |
(4) |
Esimene ainete jälgimisnimekiri kehtestati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/495 (3) ja see sisaldas kümmet ainet või ainerühma koos nende seiremaatriksite, võimalike analüüsimeetoditega, mis ei too kaasa ülemääraseid kulutusi, ja meetodite suurimate lubatavate avastamispiiridega. |
(5) |
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgimisnimekirja iga kahe aasta möödudes ajakohastama. Nimekirja ajakohastamisel eemaldab komisjon nimekirjast kõik ained, mille puhul saab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud riskipõhise analüüsi teha ilma täiendavate seireandmeteta. |
(6) |
Jälgimisnimekirja ajakohastati 2018. aastal komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/840, (4) jättes sellest välja viis ainet ja lisades kolm, nii et nimekiri sisaldas kaheksat ainet või ainerühma. |
(7) |
Jälgimisnimekirja ajakohastati uuesti 2020. aastal komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1161, (5) jättes sellest välja viis ainet või ainerühma ja lisades kuus, nii et nimekiri sisaldas üheksat ainet või ainerühma. |
(8) |
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõike 2 kohaselt ei tohi ajavahemik, mil ainet tema jälgimisnimekirja kuulumise tõttu pidevalt jälgitakse, ühegi aine puhul ületada nelja aastat. Seetõttu lõppes 2022. aastal seirekohustus kolme aine või ainerühma suhtes (metaflumisoon, amoksitsilliin ja tsiprofloksatsiin), mis olid nimekirja kuulunud alates 2018. aastast. Saadud seireandmeid võetakse arvesse prioriteetsete ainete määramisel, millele on osutatud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 2. |
(9) |
Ülejäänud kuue aine või ainerühma, nimelt sulfametoksasooli, trimetopriimi, venlafaksiini ja selle metaboliidi O-desmetüülvenlafaksiini, kümne asooliühendi (ravimid klotrimasool, flukonasool ja mikonasool ning pestitsiidid imasaliil, ipkonasool, metkonasool, penkonasool, prokloraas, tebukonasool ja tetrakonasool) ning fungitsiidide famoksadooni ja dimoksüstrobiini kohta alates 2020. aastast saadud seireandmete põhjal järeldas komisjon, et kvaliteetseid seireandmeid ei ole saadud piisavalt, mistõttu peaksid need ained jääma jälgimisnimekirja. |
(10) |
2021. aastal kogus komisjon andmeid veel mitme aine kohta, mille võiks jälgimisnimekirja kanda. Komisjon võttis arvesse direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikes 1 osutatud mitmesugust asjakohast teavet ning konsulteeris liikmesriikide ekspertide ja sidusrühmadega. Aineid, mille toksilisuse suhtes esineb kahtlusi või mille puhul ei ole olemasolevate seiremeetodite tundlikkus, usaldusväärsus või võrreldavus piisavad, ei tohiks jälgimisnimekirja kanda. Sobivate kandidaatidena jälgimisnimekirja lisamiseks tehti kindlaks fungitsiid asoksüstrobiin, herbitsiid diflufenikaan, insektitsiid ja veterinaarravim fiproniil, antibiootikumid klindamütsiin ja ofloksatsiin, inimtervishoius kasutatav ravim metformiin ja selle metaboliit guanüüluurea ning kolmest päikesekaitseainest koosnev rühm (butüül-metoksüdibensoüülmetaan, tuntud ka kui avobensoon, oktokrüleen ning bensofenoon-3, tuntud ka kui oksübensoon). Ravimite lisamine jälgimisnimekirja on kooskõlas ELi strateegilise lähenemisviisiga ravimitele keskkonnas (6) ning kahe antibiootikumi lisamine on kooskõlas ka Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, (7) mis toetab jälgimisnimekirja kasutamist, et „täiendada teadmisi antimikroobikumide esinemisest ja levikust keskkonnas“. |
(11) |
Kooskõlas direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b lõikega 1 tegi komisjon kindlaks võimalikud meetodid nimekirja kandmiseks välja pakutud ainete analüüsimiseks. Nimekirja jäävate ainete korral peaks meetodi avastamispiir olema iga aine, sealhulgas iga rühma kuuluva aine puhul vähemalt sama madal kui selle ainespetsiifiline arvutuslik mittetoimiv sisaldus asjaomases maatriksis. Uute nimekirja lisatavate ainete korral peaks meetodi määramispiir olema iga aine, sealhulgas iga rühma kuuluva aine puhul vähemalt sama madal kui selle ainespetsiifiline arvutuslik mittetoimiv sisaldus asjaomases maatriksis. |
(12) |
Sulfametoksasooli ja trimetopriimi kasutatakse sageli, kuid mitte alati, koos nende väidetava koostoime tõttu; neid saab ja tuleks ka edaspidi analüüsida koos, kuigi need ei ole nimekirjas ühte rühma koondatud. Venlafaksiin ja selle metaboliit on koondatud ühte rühma nende võimaliku kumulatiivse mõju tõttu; neid saab ja tuleks ka edaspidi analüüsida koos. Asooli sisaldavad ained on koondatud ühte rühma, sest neil on sama toimemehhanism ja neil võib olla ka kumulatiivne mõju; neid saab ja tuleks ka edaspidi analüüsida koos. |
(13) |
Asoksüstrobiin lisatakse koos dimoksüstrobiiniga, sest sellel on sama toimemehhanism; neid aineid saab ja tuleks analüüsida koos. Metformiinil ja selle metaboliidil võib olla kumulatiivne mõju; neid saab ja tuleks analüüsida koos. Kolm päikesekaitseainet on koondatud ühte rühma, sest neil on sama toimemehhanism ja neil võib olla ka kumulatiivne mõju; ka neid aineid saab ja tuleks analüüsida koos. |
(14) |
Jälgimisnimekirjas esitatud analüüsimeetodid ei too eeldatavasti kaasa ülemääraseid kulutusi. Kui uue teabe põhjal leitakse tulevikus, et uute nimekirja lisatud ainete arvutuslik mittetoimiv sisaldus on väiksem, siis võib olla vajalik alandada meetodi suurimat lubatavat määramispiiri kõnealuste ainete puhul seni, kuni need ained nimekirja kuuluvad. |
(15) |
Direktiivi 2008/105/EÜ artikliga 8b on muu hulgas ette nähtud jälgimisnimekirja kantud ainete seire ja liikmesriikide seiretulemusi käsitlevate aruannete esitamise tingimused ja kord. Eelkõige on selles märgitud, et iga aine jaoks representatiivsete seirejaamade valimisel ning seire sageduse ja ajastuse kindlaksmääramisel võtab liikmesriik arvesse konkreetse aine kasutusviise ja võimalikku esinemist. Kuigi seiret tuleb teha vähemalt üks kord aastas, peaksid liikmesriigid kaaluma kõigi ainete puhul seire tegemist vähemalt kaks korda aastas, et võtta arvesse nende kasutuse muutlikkust ning tagada, et kogutud andmed on piisavalt kvaliteetsed ja et jälgimisnimekirja mehhanismiga saab seega tõhusalt toetada järgnevat riskihindamist. |
(16) |
Võrreldavuse huvides peaks jälgima kõigi ainete esinemist veeproovi üldmahus. |
(17) |
Õigusselguse huvides tuleks rakendusotsuse (EL) 2020/1161 lisa tervikuna asendada. Seepärast tuleks rakendusotsus (EL) 2020/1161 kehtetuks tunnistada. |
(18) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Käesoleva otsuse lisas on esitatud direktiivi 2008/105/EÜ artiklis 8b osutatud jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid.
Artikkel 2
Rakendusotsus (EL) 2020/1161 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 22. juuli 2022
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Virginijus SINKEVIČIUS
(1) ELT L 348, 24.12.2008, lk 84.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
(3) Komisjoni 20. märtsi 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/495, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas (ELT L 78, 24.3.2015, lk 40).
(4) Komisjoni 5. juuni 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/840, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas, ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/495 (ELT L 141, 7.6.2018, lk 9).
(5) Komisjoni 4. augusti 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1161, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/105/EÜ jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse kogu liidust seireandmeid veepoliitika valdkonnas (ELT L 257, 6.8.2020, lk 32).
(6) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Euroopa Liidu strateegiline lähenemisviis ravimitele keskkonnas (COM(2019) 128 final).
(7) Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks (COM(2017) 339 final).
LISA
Direktiivi 2008/105/EÜ artikli 8b kohane jälgimisnimekiri ainetest, mille kohta kogutakse seireandmeid kogu liidust
Aine/ainerühma nimetus |
CASi number (1) |
ELi number (2) |
Meetodi suurim lubatav avastamispiir või määramispiir (ng/l) |
|
Sulfametoksasool (5) |
723-46-6 |
211-963-3 |
SPE-LC-MS-MS |
100 (11) |
Trimetopriim (5) |
738-70-5 |
212-006-2 |
SPE-LC-MS-MS |
100 (11) |
Venlafaksiin ja O-desmetüülvenlafaksiin (6) |
93413-69-5 93413-62-8 |
618-944-2 700-516-2 |
SPE-LC-MS-MS |
6 (11) |
Asooliühendid (7) |
|
|
SPE-LC-MS-MS |
|
Klotrimasool |
23593-75-1 |
245-764-8 |
|
20 (11) |
Flukonasool |
86386-73-4 |
627-806-0 |
|
250 (11) |
Imasaliil |
35554-44-0 |
252-615-0 |
|
800 (11) |
Ipkonasool |
125225-28-7 |
603-038-1 |
|
44 (11) |
Metkonasool |
125116-23-6 |
603-031-3 |
|
29 (11) |
Mikonasool |
22916-47-8 |
245-324-5 |
|
200 (11) |
Penkonasool |
66246-88-6 |
266-275-6 |
|
1 700 (11) |
Prokloraas |
67747-09-5 |
266-994-5 |
|
161 (11) |
Tebukonasool |
107534-96-3 |
403-640-2 |
|
240 (11) |
Tetrakonasool |
112281-77-3 |
407-760-6 |
|
1 900 (11) |
Dimoksüstrobiin Asoksüstrobiin (8) |
149961-52-4 131860-33-8 |
604-712-8 603-524-3 |
SPE-LC-MS-MS |
32 (11) 200 (12) |
Famoksadoon |
131807-57-3 |
603-520-1 |
SPE-LC-MS-MS |
8,5 (11) |
Diflufenikaan |
83164-33-4 |
617-446-2 |
SPE-LC-MS-MS |
10 (12) |
Fiproniil |
120068-37-3 |
424-610-5 |
SPE-HPLC-MS-MS |
0,77 (12) |
Klindamütsiin |
18323-44-9 |
242-209-1 |
SPE-LC-MS-MS |
44 (12) |
Ofloksatsiin |
82419-36-1 |
680-263-1 |
SPE-UPLC-MS-MS |
26 (12) |
Metformiin ja guanüüluurea (9) |
657-24-9 141-83-3 |
211-517-8 205-504-6 |
SPE-LC-MS-MS |
156 000 (12) 100 000 (12) |
Päikesekaitseained (10) |
|
|
|
|
Butüül-metoksüdibensoüülmetaan |
70356-09-1 |
274-581-6 |
SPE-LC-MS-MS/ESI |
3 000 (12) |
Oktokrüleen |
6197-30-4 |
228-250-8 |
|
266 (12) |
Bensofenoon-3 |
131-57-7 |
205-031-5 |
|
670 (12) |
(1) Chemical Abstracts Service.
(2) Euroopa Liidu number, mida ei ole määratud kõigile ainetele.
(3) Eri liikmesriikidest pärinevate tulemuste võrreldavuse tagamiseks jälgitakse kõigi ainete esinemist veeproovi üldmahus.
(4)
|
Ekstraheerimismeetodid:
|
|
Analüüsimeetodid:
|
(5) Kuigi sulfametoksasooli ja trimetopriimi ei ole koondatud ühte rühma, analüüsitakse neid koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(6) Venlafaksiini ja O-desmetüülvenlafaksiini analüüsitakse koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(7) Asooliühendeid analüüsitakse koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(8) Dimoksüstrobiini ja asoksüstrobiini analüüsitakse koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(9) Metformiini ja guanüüluureat analüüsitakse koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(10) Päikesekaitseaineid analüüsitakse koos samades proovides, kuid tulemus esitatakse eraldi kontsentratsioonidena.
(11) Suurim lubatav avastamispiir.
(12) Suurim lubatav määramispiir.