ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 336 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
62. aastakäik |
Sisukord |
|
I Seadusandlikud aktid |
Lehekülg |
|
|
MÄÄRUSED |
|
|
* |
||
|
|
DIREKTIIVID |
|
|
* |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst. |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
I Seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/1 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, Euratom) 2019/2234,
19. detsember 2019,
mis käsitleb 2020. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 352,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1) |
29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel teate esitamisest, st alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda perioodi pikendada. Kõnealust perioodi on pikendatud kaks korda, viimati Euroopa Ülemkogu otsusega (EL) 2019/584, (2) millega seda pikendati kuni 31. oktoobrini 2019. Kui Ühendkuningriigiga ei ole väljaastumislepingut sõlmitud ega ELi lepingu artikli 50 lõikes 3 osutatud perioodi uuesti pikendatud, tuleb Ühendkuningriigi liidu liikmesusest tulenevate finantskohustustega seotud finantsarvelduses kokku leppida tulevases liidu ja Ühendkuningriigi vahelises rahvusvahelises lepingus. |
(2) |
Käesolev määrus ei piira liidu ja Ühendkuningriigi vastavaid kohustusi, mis tulenevad kogu perioodist, mil Ühendkuningriik on liidu liige. |
(3) |
Nõukogu määruses (EL, Euratom) 2019/1197 (3) on sätestatud õigusnormid, mis reguleerivad ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Ühendkuningriigi ja tema toetusesaajate suhteid 2019. aastal liidu üldeelarve („eelarve“) rahastamise ja täitmise kontekstis. Vaja on kehtestada õigusnormid, mis reguleerivad ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Ühendkuningriigi ja tema toetusesaajate suhteid ka 2020. aastal eelarve rahastamise ja täitmise kontekstis. |
(4) |
Aluslepingutes ei nähta 2020. aastal eelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmete vastuvõtmiseks seoses Ühendkuningriigi liidust kokkuleppeta väljaastumisega ette muid volitusi peale nende, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 352 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 203. |
(5) |
Ühendkuningriik ning Ühendkuningriigis asuvad isikud ja üksused osalevad Ühendkuningriigi liidu liikmeks olemisest tulenevalt mitmes liidu programmis ja meetmes. Osalemine toimub selliste Ühendkuningriigiga või Ühendkuningriigis asuvate isikute või üksustega sõlmitud lepingute või Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigis asuvate isikute või üksuste kasuks tehtud otsuste alusel, mille puhul on tegemist juriidiliste kohustustega. |
(6) |
Paljude selliste lepingute ja otsuste puhul on rahastamiskõlblikkuse nõuetes ette nähtud, et toetusesaaja peab olema liikmesriik või liikmesriigis asuv isik või üksus. Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigis asuvate isikute või üksuste rahastamiskõlblikkus on sellisel juhul seotud sellega, et Ühendkuningriik on liikmesriik. Ühendkuningriigi liidust väljaastumislepinguta väljaastumise tõttu ei ole sellised toetusesaajad seega enam lepingute ja otsuste alusel liidu rahastamise saamiseks rahastamiskõlblikud. Siiski ei kehti see juhtudel, kui Ühendkuningriigis asuvad isikud või üksused osaleksid meetmes kolmandas riigis asuvaid isikuid või üksuseid käsitlevate liidu vastavate õigusnormide alusel ja neis sätestatud tingimustel. |
(7) |
Kokkuleppeta väljaastumise korral oleks nii liidule ja selle liikmesriikidele kui ka Ühendkuningriigile ja Ühendkuningriigis asuvatele isikutele ja üksustele kasulik tagada 2020. aastal Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigis asuvate toetusesaajate kõlblikkus saada rahastust liidu vahenditest ning Ühendkuningriigi osalemine 2020. aasta eelarve rahastamises. Samuti oleks kasulik, kui enne väljaastumise kuupäeva või 2019. aastal määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 kohaldamisel alla kirjutatud ja vastu võetud juriidiliste kohustuste täitmine saaks jätkuda kogu 2020. aasta jooksul. |
(8) |
Seepärast on asjakohane kehtestada tingimused, mille alusel 2020. aastal oleksid Ühendkuningriik ning Ühendkuningriigis asuvad isikud ja üksused jätkuvalt rahastamiskõlblikud seoses lepingute ja otsustega, mis on nendega alla kirjutatud või nende kohta tehtud, kuni kuupäevani, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis („väljaastumise kuupäev“), või, kui see on asjakohane, 2019. aastal määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 kohaldamisel. Käesoleva määruse kohaldamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused: i) Ühendkuningriik on komisjonile kirjalikult kinnitanud, et kohustub jätkuvalt tasuma osamaksu, mis on arvutatud 5. juulil 2019 esitatud 2020. aasta eelarveprojektis kindlaks määratud kujul Ühendkuningriigi prognoositavate omavahendite alusel ning mida on korrigeeritud, et võtta arvesse vastuvõetud 2020. aasta eelarves esitatud maksete assigneeringute kogusumma; ii) Ühendkuningriik on tasunud esimese osamakse; iii) Ühendkuningriik on komisjonile kirjalikult kinnitanud, et kohustub lubama kõiki liidu auditeid ja kontrolle kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega; iv) ning komisjon on võtnud vastu määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 2 lõike 2 kohase otsuse ega ole vastu võtnud kõnealuse määruse artikli 3 lõike 2 kohast otsust. Viimane tingimus on kohaldatav üksnes niivõrd, kuivõrd määrus (EL, Euratom) 2019/1197 muutub kohaldatavaks enne 2019. eelarveaasta lõppu. Õiguskindlust silmas pidades on asjakohane tingimuste täitmise aega piirata. Komisjon peaks võtma vastu otsuse tingimuste täitmise kohta. |
(9) |
Ühendkuningriigi osamaksuga seotud tingimuse aluseks peaks olema 28 liikmesriigile esitatud 2020. aasta eelarveprojekt ning seda tuleks korrigeerida, et võtta arvesse vastuvõetud eelarve maksete assigneeringute kogusumma. On mõistlik, et ükski liikmesriik ei oleks pärast käesoleva määruse vastuvõtmist oma suhtelise osamaksu osas vähemsoodsas olukorras kui see, mis on sätestatud 2020. aasta eelarves. Et käesoleval määrusel oleks kasulik toime kõikidele liikmesriikidele, on seetõttu asjakohane arvata eelarvesse Ühendkuningriigi poolt tehtava osamaksu summast maha konkreetne summa. Selline konkreetne summa peaks tooma kasu liikmesriikidele, kes oleksid muidu pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ebasoodsas olukorras, nagu on täpsemalt kindlaks määratud sihtotstarbelises praktilises korras, millega kehtestatakse tasumisele kuuluvate maksete jaotus ja tehakse komisjonile ülesandeks konkreetse summa väljamaksmine. |
(10) |
Eeldusel et käesoleva määrusega kehtestatud rahastamiskõlblikkuse tingimused on Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigis asuvate isikute ja üksuste puhul jätkuvalt täidetud, on samuti asjakohane ette näha, et nad võivad 2020. aastaks kokku lepitud tingimustel osaleda projektikonkurssidel, pakkumismenetlustes, auhinnakonkurssidel või muudes menetlustes, mille tulemuseks võib olla rahastamine liidu eelarvest, välja arvatud konkreetsetel julgeolekuga ja Ühendkuningriigi Euroopa Investeerimispanga liikmesuse lõppemisega seotud juhtudel, ning nad on kõlblikud liidu vahendeid saama. Selline liidupoolne rahastamine peaks piirduma 2020. aastal kantud rahastamiskõlblike kuludega, välja arvatud enne 2020. aasta lõppu allkirjastatud riigihankelepingud, mille puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (4) („finantsmäärus“) VII jaotist ning mida rakendatakse jätkuvalt vastavalt neis sätestatud tingimustele, samuti välja arvatud Ühendkuningriigi 2020. taotlusaasta põllumajanduse otsetoetuste kava, mis tuleks rahastamiskõlblikkuse nõuetest välja arvata. Samuti on asjakohane, et Ühendkuningriik ning Ühendkuningriigis asuvad isikud või üksused ei ole rahastamiskõlblikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1309/2013 (5) (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1796) (6) alusel meetmete puhul, mis hõlmavad koondatud töötajaid ning kokkuleppeta väljaastumise tõttu tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid, ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002, (7) mida on muudetud meetmete puhul, mis hõlmavad liikmesriikide suurt finantskoormust, mis tekib vahetult kokkuleppeta väljaastumise tõttu. Kooskõlas finantsmäärusega tuleb Ühendkuningriigiga või Ühendkuningriigis asuvate isikute või üksustega seotud projektikonkurssidel, pakkumismenetlustes, auhinnakonkurssidel või muudes menetlustes ja kõikides neist tulenevates lepingutes ning Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigis asuvate isikute või üksuste kasuks tehtud otsustes sätestada rahastamiskõlblikkuse ja selle jätkumise tingimused, osutades käesolevale määrusele. |
(11) |
Samuti on asjakohane ette näha, et Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigis asuvate isikute ja üksuste rahastamiskõlblikkus jätkuks tingimusel, et Ühendkuningriik jätkab osamaksu tasumist 2020. aasta eest, ja kui see on asjakohane, 2019. aasta eest määruse (EL, Euratom) 2019/1197 alusel, ning kontrolle ja auditeid saab teha tulemuslikult. Kui need tingimused ei ole enam täidetud, peaks komisjon vastu võtma otsuse, millega selline tingimuste mittetäitmist sedastatakse. Sellisel juhul ei peaks Ühendkuningriik ega Ühendkuningriigis asuvad isikud ja üksused enam olema liidupoolse rahastamise jaoks kõlblikud. |
(12) |
Samuti on asjakohane ette näha, et 2020. aastal on jätkuvalt rahastamiskõlblikud meetmed, mille puhul liikmesriigid või liikmesriikides asuvad isikud või üksused saavad liidu vahendeid ja mis on seotud Ühendkuningriigiga. Kui Ühendkuningriik peaks kontrollidest ja audititest keelduma, tuleks seda asjaolu kõnealuste meetmete rakendamise hindamisel arvesse võtta finantsjuhtimise usaldusväärsuse seisukohast. |
(13) |
Meetmeid tuleks jätkuvalt rakendada kooskõlas selliseid meetmeid reguleerivate asjakohaste normidega, sealhulgas finantsmäärusega. Seetõttu on selliste normide kohaldamise eesmärgil vaja Ühendkuningriiki käsitada liikmesriigina. |
(14) |
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, sest need puudutavad liidu eelarvet ning liidu poolt rakendatavaid programme ja meetmeid, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(15) |
Teatava paindlikkuse võimaldamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatud tähtaegade võimaliku pikendamisega ning maksegraafikus tehtavate muudatustega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (8) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige, selleks et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Kui 2020. aastal liidu eelarve täitmise ja rahastamise tõsise häire ohu korral on see olukorra kiireloomulisuse tõttu vajalik, peaks delegeeritud õigusakt jõustuma viivitamatult ja seda tuleks kohaldada seni, kuni Euroopa Parlament ega nõukogu ei esita selle suhtes vastuväidet. |
(16) |
Et vältida suurimaid häireid liidu kuluprogrammide ja muude meetmete toetusesaajate jaoks Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kuupäeval, peaks käesolev määrus jõustuma kohe järgmisel päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamist ja seda tuleks kohaldada alates järgmisest päevast pärast seda, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on selleks kuupäevaks jõustunud. Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse liidu eelarve täitmist ja rahastamist käsitlevad meetmed 2020. aastaks, tuleks seda kohaldada üksnes 2020. aastat käsitleva rahastamiskõlblikkuse suhtes, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja kohaldamisala
Käesolevas määruses sätestatakse normid, mis käsitlevad liidu üldeelarve („eelarve“) täitmist ja rahastamist 2020. aastal seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ilma väljaastumislepinguta ning otsese, kaudse ja jagatud eelarve täitmise raames elluviidavaid meetmeid, mille puhul rahastamiskõlblikkus tuleneb Ühendkuningriigi liikmesusest liidus kuupäeval, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis („väljaastumise kuupäev“).
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/491 (9) hõlmatud territoriaalse koostöö programmide ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/499 (10) hõlmatud programmi „Erasmus+“ kohaste õpirände meetmete kohaldamist.
Artikkel 2
Rahastamiskõlblikkuse tingimused
1. Kui Ühendkuningriik või Ühendkuningriigis asuv isik või üksus saab liidult rahalisi vahendeid otsese, kaudse või jagatud eelarve täitmise alusel rakendatava meetme raames vastavalt juriidilistele kohustustele, mis on alla kirjutatud või vastu võetud enne väljaastumise kuupäeva või, kui see on asjakohane, 2019. aastal määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 kohaldamisel, ning kui rahastamiskõlblikkus selle meetme raames sõltub Ühendkuningriigi liidu liikmesusest, on Ühendkuningriik või Ühendkuningriigis asuv isik või üksus pärast väljaastumise kuupäeva endiselt kõlblik saama liidu rahastamist 2020. aastal kantud rahastamiskõlblike kulude eest, kui täidetud on järgmised tingimused ning kui ükski artikli 3 lõikes 2 osutatud otsus ei ole jõustunud:
a) |
Ühendkuningriik on komisjonile 1. jaanuaril 2020 või 7 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist või pärast selle kohaldamise alguskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, kirjalikult kinnitanud, et maksab kooskõlas käesolevas määruses sätestatud maksegraafikuga eurodes summa, mis on saadud järgmise valemi abil: UK OV EP2020 + UK kogurahvatulust lähtuv arvestusalus EP2020 x (MA E2020 – MA EP2020); |
b) |
Ühendkuningriik on teinud 20. jaanuaril 2020 või 20 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist või pärast selle kohaldamise alguskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, komisjoni kindlaksmääratud kontole esimese makse, mis vastab [3,5] kaheteistkümnendikule käesoleva lõigu punktis a osutatud summast; |
c) |
Ühendkuningriik on komisjonile 1. jaanuaril 2020 või 7 kalendripäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist või pärast selle kohaldamise alguskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, kirjalikult kinnitanud, et aktsepteerib ka edaspidi kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega kogu programmide ja meetmete rakendusperioodi kestel tehtavaid kontrolle ja auditeid; |
d) |
komisjon on vastu võtnud määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 2 lõike 2 kohase otsuse ega ole vastu võtnud määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 3 lõike 2 kohast otsust ning |
e) |
komisjon on vastu võtnud käesoleva artikli lõikes 4 osutatud otsuse selle kohta, et käesoleva lõigu punktides a, b ja c nimetatud tingimused on täidetud. |
Esimese lõigu punktis d sätestatud tingimust kohaldatakse üksnes niivõrd, kuivõrd määrus (EL, Euratom) 2019/1197 muutub kohaldatavaks enne 2019. eelarveaasta lõppu.
2. Lõike 1 esimese lõigu punktis a esitatud valemi kasutamisel lähtutakse järgmisest:
a) |
„UK OV EP2020“ on summa, mis on kantud 5. juulil 2019 esitatud Euroopa Liidu 2020. eelarveaasta eelarveprojektis sisalduva 2020. aasta eelarve osa „A. Sissejuhatus ja liidu üldeelarve rahastamine“ tulude poolel esitatud tabeli 7 eelarverea „Ühendkuningriik“ veergu „Omavahendid kokku“; |
b) |
„UK kogurahvatulust lähtuv arvestusalus EP2020“ on summa, mis on kantud 5. juulil 2019 esitatud Euroopa Liidu 2020. eelarveaasta eelarveprojektis sisalduva 2020. aasta eelarve osa „A. Sissejuhatus ja liidu üldeelarve rahastamine“ tulude poolel esitatud tabeli 7 eelarverea „Ühendkuningriik“ veergu „Kogurahvatulul põhinevad omavahendid“, mis on jagatud sama veeru reale „Kokku“ kantud summaga; |
c) |
„MA E2020 - MA EP2020“ on Euroopa Liidu 2020. eelarveaastaks vastu võetud eelarve osa „A. Sissejuhatus ja üldeelarve rahastamine“ tulude poolel esitatud tabeli „Kulud“ rea „Kogukulud“ veerus „2020. aasta eelarve“ esitatud summa ning 5. juulil 2019 esitatud Euroopa Liidu 2020. eelarveaasta eelarveprojekti sama osa sama tabeli sama rea samas veerus esitatud summa vahe; |
Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kui 2020. aasta eelarvet ei ole lõplikult käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks või selle kohaldamise alguskuupäevaks, olenevalt sellest, kumb on hilisem, vastu võetud, on „MA E2020 - MA EP2020“ väärtuseks null.
3. Lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud summa jaotatakse pärast lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud esimese makse summa mahaarvamist võrdseteks osamakseteks. Osamaksete arv vastab lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud esimese makse kuupäeva ja 2020. aasta lõpu vahele jäävate täielike kalendrikuude arvule.
Lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud summa kantakse liidu üldeelarvesse muude tuludena pärast eelarvevahendite jaotuse tagamise eesmärgil konkreetse summa mahaarvamist, nagu on ette nähtud lõike 2 punktis a osutatud tabeli veerus „Omavahendid kokku“, kooskõlas sihtotstarbelise praktilise korraga.
Lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud kohustus tähendab eelkõige koostööd liidu finantshuvide kaitsmisel ning seda, et tunnistatakse komisjoni, kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti õigust pääseda juurde liidu eelarve osamaksudega seotud andmetele ja dokumentidele ning teha kontrolle ja auditeid.
4. Komisjon võtab vastu otsuse selle kohta, kas lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatud tingimused on täidetud.
5. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c kindlaks määratud tähtaegade pikendamiseks.
Kui 2020. aastal liidu eelarve täitmise ja rahastamise tõsise häire ohu korral on see olukorra kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 8 sätestatud menetlust.
Artikkel 3
Ühendkuningriigi ning Ühendkuningriigis asuvate isikute jaüksuste jätkuv rahastamiskõlblikkus
1. Ühendkuningriigi ning Ühendkuningriigis asuvate isikute ja üksuste rahastamiskõlblikkus, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 2, jätkub 2020. aastal seni, kuni on täidetud järgmised tingimused:
a) |
Ühendkuningriik on pärast esimese makse tegemist vastavalt artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktile b teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole kuni augustini 2020 iga kuu esimesel tööpäeval artikli 2 lõikes 3 osutatud osamakse; |
b) |
Ühendkuningriik on teinud komisjoni kindlaksmääratud kontole 2020. aasta septembri esimesel tööpäeval artikli 2 lõikes 3 osutatud ülejäänud igakuised osamaksed, välja arvatud juhul, kui komisjon on edastanud Ühendkuningriigile 31. augustiks 2020 selle makse tegemiseks teistsuguse maksegraafiku, ning |
c) |
artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud kontrollide ja auditite käigus ei ole täheldatud märkimisväärseid puudujääke. |
2. Kui lõikes 1 osutatud üks või mitu tingimust ei ole täidetud, võtab komisjon selle kohta vastu otsuse. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud otsuse jõustumise kuupäevast ei ole Ühendkuningriik ning Ühendkuningriigis asuvad isikud ja üksused enam käesoleva artikli lõike 1 ning artiklite 2 ja 4 alusel ning meetmed artikli 6 lõike 2 alusel rahastamiskõlblikud ning artikkel 5 ei ole enam kohaldatav.
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b osutatud maksete tegemise graafiku muutmise kohta.
Kui 2020. aastal liidu eelarve täitmise ja rahastamise tõsise häire ohu korral on see olukorra kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva lõike kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 8 sätestatud menetlust.
Artikkel 4
Projektikonkurssidel osalemine ja sellest tulenevate kulude rahastamiskõlblikkus
1. Ühendkuningriik või Ühendkuningriigis asuvad isikud ja üksused vastavad 2020. aastal alates artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis e osutatud otsuse jõustumise kuupäevast liikmesriikide ja liikmesriikides asuvate isikute või üksustega võrdselt tingimustele, mille alusel võib osaleda projektikonkurssidel, pakkumismenetlustes, auhinnakonkurssidel või muudes menetlustes, mille tulemusena võidakse saada liidu eelarvest rahalisi vahendeid, ning on kõlblikud saama liidu rahastamist 2020. aastal kantud rahastamiskõlblike kulude eest, seni kuni ei ole jõustunud ükski artikli 3 lõikes 2 osutatud otsus.
Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist,
a) |
rakendatakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 („finantsmäärus“) VII jaotise kohaldamisel enne 2020. aasta lõppu allkirjastatud lepinguid vastavalt nendes sätestatud tingimustele ja kuni nende lõppkuupäevani; |
b) |
ei ole liidu rahastamiseks kõlblikud kulud, mis on seotud Ühendkuningriigi 2020. taotlusaasta otsetoetuste kavaga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1307/2013 (11). |
2. Olenemata lõikest 1 ei ole Ühendkuningriik ega Ühendkuningriigis asuvad isikud või üksused rahastamiskõlblikud määruse (EL) nr 1309/2013 (mida on muudetud määrusega (EL) 2019/1796) alusel meetmete puhul, mis hõlmavad koondatud töötajaid ning kokkuleppeta väljaastumise tõttu tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid, ning määruse (EÜ) nr 2012/2002 alusel meetmete puhul, mis hõlmavad liikmesriikide suurt finantskoormust, mis tekib vahetult kokkuleppeta väljaastumise tõttu.
3. Lõike 1 esimest lõiku ei kohaldata,
a) |
kui osalemine on julgeoleku kaalutlustel piiratud liikmesriikide ja liikmesriikides asuvate isikute või üksustega; |
b) |
finantstehingutele, mida tehakse finantsmääruse X jaotise alusel otseselt või kaudselt hallatavate rahastamisvahendite raames, või finantstehingutele, mis on tagatud liidu eelarvega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (12) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ning Euroopa Parlamendi või nõukogu määrusega (EL) 2017/1601 (13) loodud Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) raames. |
Artikkel 5
Muud vajalikud kohandused
Kui artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja kuni ei ole jõustunud ükski artikli 3 lõikes 2 osutatud otsus, käsitatakse Ühendkuningriiki, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti, liikmesriigina selliste õigusnormide kohaldamise eesmärgil, millega reguleeritakse artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud juriidiliste kohustuste raames võetavaid meetmeid ning artiklis 4 osutatud projektikonkursse ja artiklis 4 osutatud projektikonkursside järel alla kirjutatud või vastu võetud juriidiliste kohustuste (mis on artikli 2 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 jõustamise eelduseks) raames võetavaid meetmeid.
Ühendkuningriigil ega Ühendkuningriigi esindajatel ei ole aga lubatud osaleda üheski komitees, mis abistab programmide või meetmete haldamisel asjaomases alusaktis sisalduvate normide alusel, või eksperdirühmades või muudes organites, mis annavad programmide või meetmete asjus nõu, välja arvatud järelevalve- või muudes sarnastes komiteedes, mis on moodustatud jagatud eelarve täitmise alusel rakendatavate konkreetsete rakenduskavade või riigisiseste või samalaadsete programmide jaoks.
Artikkel 6
Selliste Ühendkuningriigiga seotud meetmete rahastamiskõlblikkus, mille raames saavad liidu vahendeid liikmesriigid või liikmesriikides asuvad isikud või üksused
1. Otsese, kaudse või jagatud eelarve täitmise alusel rakendatavad meetmed, mille jaoks saavad liikmesriigid või liikmesriikides asuvad isikud või üksused liidu rahalisi vahendeid juriidiliste kohustuste alusel, mis on allkirjastatud või vastu võetud enne väljaastumise kuupäeva või, kui see on asjakohane, 2019. aastal määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 kohaldamisel, ning mille rahastamiskõlblikkus tuleneb Ühendkuningriigi liidu liikmesusest väljaastumise kuupäeval või, kui see on asjakohane, Ühendkuningriigi rahastamiskõlblikkuse alusel määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 kohaldamisel, on kõlblikud saama liidu rahastamist 2020. aastal kantud rahastamiskõlblike kulude eest alates väljaastumise kuupäevast.
2. Meetmed, mille rahastamiskõlblikkuse tingimuseks on eri liikmesriikidest pärit osalejate miinimumarv vastavas konsortsiumis ja mille puhul see tingimus on väljaastumise kuupäeval täidetud selle kaudu, et üks konsortsiumi liige on Ühendkuningriigis asuv isik või üksus, on kõlblikud saama liidu rahastamist 2020. aastal kantud rahastamiskõlblike kulude eest, eeldusel et artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja kuni ei ole jõustunud ükski artikli 3 lõikes 2 osutatud otsus.
3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes hindab võimaliku tõsise puudujäägi ilmnemist käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juriidilise kohustuse rakendamise peamiste tingimuste täitmisel, võtab seda tehes arvesse artikli 2 lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud tingimuste täitmata jätmist või seda, kas komisjon on teinud artikli 3 lõikes 2 osutatud otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tingimuste täitmata jätmise kohta.
Artikkel 7
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklites 2 ja 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 2 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artiklite 2 ja 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole ühe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.
Artikkel 8
Kiirmenetlus
1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.
2. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 7 lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu on teatanud oma otsusest esitada vastuväide.
Artikkel 9
Üleminekusäte
Erandina määruse (EL, Euratom) 2019/1197 artikli 4 lõike 1 teise lõigu punktist b on määrusest (EL) nr 1307/2013 tulenevad Ühendkuningriigi 2019. taotlusaasta otsetoetuste kavaga seotud kulud liidu vahenditest rahastatavad pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 4 osutatud otsuse, välja arvatud juhul, kui ta võtab vastu käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud otsuse.
Artikkel 10
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast seda kuupäeva, kui vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 3 lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.
Käesolevat määrust ei kohaldata, kui Ühendkuningriigiga vastavalt ELi lepingu artikli 50 lõikele 2 sõlmitud väljaastumisleping on jõustunud käesoleva artikli teises lõigus osutatud kuupäevaks.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
Eesistuja
K. MIKKONEN
(1) 22. oktoobri 2019. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(2) Euroopa Ülemkogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, tehtud kokkuleppel Ühendkuningriigiga, millega pikendatakse ELi lepingu artikli 50 lõike 3 kohast tähtaega (ELT L 101, 11.4.2019, lk 1).
(3) Nõukogu 9. juuli 2019. aasta määrus (EL, Euratom) 2019/1197, mis käsitleb 2019. aastal liidu üldeelarve täitmise ja rahastamisega seotud meetmeid seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega (ELT L 189, 15.7.2019, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 855).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1796, millega muudetakse määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) (ELT L 279 I, 31.10.2019, lk 4).
(7) Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).
(8) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/491, millega võimaldatakse jätkata territoriaalse koostöö programme PEACE IV (Iirimaa-Ühendkuningriik) ja Ühendkuningriik-Iirimaa (Iirimaa – Põhja-Iirimaa – Šotimaa) Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kontekstis (ELT L 85I, 27.3.2019, lk 1).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/499, millega nähakse ette sätted määrusega (EL) nr 1288/2013 loodud programmi „Erasmus+“ käimasolevate õpirändetegevuste jätkamiseks Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kontekstis (ELT L 85I, 27.3.2019, lk 32).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).
(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).
DIREKTIIVID
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/10 |
NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/2235,
16. detsember 2019,
millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja direktiivi 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda, seoses liidu raamistikus elluviidava kaitsetegevusega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (3) kohaselt vabastatakse teatavatel tingimustel käibemaksust Põhja-Atlandi lepingu osalisriigi relvajõududele tarnitud kaubad või osutatud teenused ning kõnealuste relvajõudude poolt imporditud kaubad, kui need relvajõud osalevad ühises kaitsetegevuses väljaspool oma riiki. |
(2) |
Nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (4) kohaselt vabastatakse aktsiisikaup aktsiisist, kui see on ette nähtud kasutamiseks Põhja-Atlandi lepingu osalisriigi relvajõudude poolt, välja arvatud relvajõud selles liikmesriigis, kus aktsiis on sissenõutav, nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali tarbeks või nende messide või sööklate varustamiseks, järgides asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. |
(3) |
Neid maksuvabastusi ei kohaldata, kui liikmesriigi relvajõud osalevad ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohastes meetmetes vastavalt Euroopa Liidu lepingu V jaotise 2. peatüki 2. jaole. Prioriteediks tuleks seada vajadus suurendada Euroopa kaitse- ja kriisiohjevõimeid ning tugevdada liidu julgeolekut ja kaitset. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjon tunnistasid sõjaväelise liikuvuse tegevuskava käsitlevas 28. märtsi 2018. aasta ühisteatises üldist vajadust ühtlustada liidu raames ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) egiidi all ette võetavate kaitsealaste jõupingutustega kaasnevat käibemaksustamist. |
(4) |
Kaitsetegevus, millega rakendatakse ÜJKP raames liidu meetmeid, hõlmab sõjalisi missioone ja operatsioone, lahingugruppide tegevust, vastastikust abi, alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projekte ning Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) meetmeid. Sinna hulka ei peaks aga kuuluma Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausli alusel võetavad meetmed ega muu liikmesriikide vaheline kahe- või mitmepoolne tegevus, mis ei ole seotud ÜJKP raames liidu meetmete rakendamiseks elluviidava kaitsetegevusega. |
(5) |
Seega tuleks vabastada käibemaksust kaubad ja teenused, mis on mõeldud kas liikmesriigi relvajõudude või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali tarbeks või nende messide ja sööklate varustamiseks, kui need relvajõud osalevad väljaspool oma liikmesriiki kaitsetegevuses, millega rakendatakse ÜJKP raames liidu meetmeid. Käibemaksuvabastusest tuleks välja jätta kaubatarned või teenuste osutamine selle liikmesriigi relvajõududele, kus neid kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse. |
(6) |
Lisaks on vaja käibemaksust vabastada kaubad, mida liikmesriigi relvajõud impordivad kas enda või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali tarbeks või nende messide ja sööklate varustamiseks, kui need relvajõud osalevad väljaspool oma liikmesriiki kaitsetegevuses, millega rakendatakse ÜJKP raames liidu meetmeid. |
(7) |
Samuti tuleks vabastada aktsiisist kaup, mida tarnitakse kasutamiseks mis tahes liikmesriigi relvajõudude poolt, välja arvatud relvajõud selles liikmesriigis, kus aktsiis on sissenõutav, kui need relvajõud osalevad väljaspool oma liikmesriiki kaitsetegevuses, millega rakendatakse ÜJKP raames liidu meetmeid. |
(8) |
Nagu NATO kaitsetegevusega seotud käibemaksu- ja aktsiisivabastuse puhul, peaks ÜJKP raames liidu meetmete rakendamiseks elluviidava kaitsetegevusega seotud maksuvabastuste kohaldamisala olema piiratud. Neid maksuvabastusi tuleks kohaldada üksnes siis, kui relvajõud täidavad ÜJKP kaitsetegevusega otseselt seotud ülesandeid ja need ei tohiks hõlmata ÜJKP tsiviilmissioone. Seetõttu võib maksuvabastust tsiviilpersonali tarbeks tarnitud kaupade või neile osutatud teenuste suhtes kohaldada üksnes siis, kui tsiviilisikud on kaasas relvajõududega, kes täidavad ÜJKP kaitsetegevusega otseselt seotud ülesandeid väljaspool oma liikmesriiki. Ülesandeid, mida täidab üksnes tsiviilpersonal või mida täidetakse üksnes tsiviilvõimeid kasutades ei tohiks käsitada kaitsetegevusena. Maksuvabastus ei tohiks mingil juhul hõlmata kaupu või teenuseid, mida relvajõud hangivad nendele relvajõududele või nendega kaasas olevale tsiviilpersonalile kasutamiseks oma liikmesriigis. |
(9) |
Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liidu ja NATO kaitsetegevuse raames käibemaksuga ja aktsiisiga maksustamise ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(10) |
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (5) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
(11) |
Direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ tuleks seega vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused
Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt:
1) |
artiklisse 22 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik: „Kaupade ühendusesiseseks soetamiseks tasu eest loetakse selliste kaupade kasutamist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames liidu meetmete rakendamiseks elluviidavas kaitsetegevuses osalevate liikmesriigi relvajõudude või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali poolt, mis ei ole ostetud mõne liikmesriigi siseturul maksustamist reguleerivate üldnormide alusel, kui nimetatud kaupade impordil ei saaks kohaldada artikli 143 lõike 1 punktis ga sätestatud maksuvabastust.“; |
2) |
artikli 143 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:
|
3) |
artikli 151 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
|
Artikkel 2
Direktiivi 2008/118/EÜ muudatus
Direktiivi 2008/118/EÜ artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:
„ba) |
liikmesriigi relvajõudude poolt, välja arvatud relvajõud selles liikmesriigis, kus aktsiis on sissenõutav, nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali tarbeks või nende messide või sööklate varustamiseks, kui nimetatud jõud osalevad kaitsetegevuses, millega rakendatakse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames liidu meetmeid;“. |
Artikkel 3
Ülevõtmine
1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need 30. juuniks 2022. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 1. juulist 2022.
Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 4
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 5
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 16. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
J. LEPPÄ
(1) 26. novembri 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(2) 30. oktoobri 2019. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(3) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).
(4) Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/14 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/2236,
16. detsember 2019,
millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2020. aastaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee koostatud aruandeid. |
(3) |
Nõukogul on kohustus võtta vastu kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel järgida kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaseid ühise kalanduspoliitika eesmärke. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 1 on sätestatud, et kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. |
(4) |
Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude püügivõimalused, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas sellises kavas sätestatud eeskirjadega. |
(5) |
Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1022 (2) ning see jõustus 16. juulil 2019. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 1 tuleks kõnealuse määruse artiklis 1 loetletud varude püügivõimalused kehtestada nii, et kalastussuremus saavutataks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse juures võimaluse korral järk-järgult 2020. aastaks, ent hiljemalt 1. jaanuariks 2025. Kalapüügivõimalused tuleks esitada maksimaalse lubatud püügikoormusena ja kindlaks määrata vastavalt nimetatud määruse artiklis 7 sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrale. Seega tuleks 2020. aastaks vähendada maksimaalset lubatud püügikoormust 10 % võrreldes kõnealuse määruse artikli 7 lõike 4 kohaselt arvutatud lähtetasemega. |
(6) |
Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) võttis oma 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/42/2018/1 Vahemerel kohaldatava euroopa angerja püügi mitmeaastane majandamiskava kohta, millega kehtestatakse euroopa angerja (Anguilla anguilla) majandamismeetmed Vahemeres (GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1–27). Nimetatud meetmete hulka kuulub ka iga-aastane kolme järjestikuse kuu pikkune keeluperiood, mille iga liikmesriik peab kindlaks määrama kooskõlas nõukogu määruses (EÜ) nr 1100/2007 (3) sätestatud kaitse-eesmärkidega, oma angerjavarude riikliku majandamiskavaga (riiklike majandamiskavadega) ning angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Kooskõlas nimetatud soovitusega kohaldatakse keeluperioodi Vahemere kõigil merealadel ning riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed. Seda meedet tuleks rakendada liidu õiguses. |
(7) |
GFCM võttis 2018. aastal toimunud 42. aastakoosolekul vastu ka soovituse GFCM/42/2018/8 Aadria merel kohaldatavate väikeste pelaagiliste liikide erakorraliste meetmete kohta aastatel 2019–2012 (geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18), millega kehtestatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud GFCMi geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri) aastateks 2019, 2020 ja 2021. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. Maksimaalsed püügi piirnormid on kindlaks määratud vaid üheks aastaks ning need ei piira muude tulevikus võetavate meetmete ega võimaliku liikmesriikide vahelise eraldamise kava kohaldamist. |
(8) |
GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/5, millega kehtestatakse Aadria merel põhjalähedaste kalavarude säästva püügi mitmeaastane majandamiskava (geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18) ja millega võetakse kasutusele teatavate põhjalähedaste kalavarude püügikoormuse reguleerimise kord. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
(9) |
Võttes arvesse Sloveenia laevastiku eripära ja selle marginaalset mõju väikeste pelaagiliste ja põhjalähedaste liikide varudele, on asjakohane säilitada olemasolevad püügitavad ja tagada Sloveenia laevastiku juurdepääs väikeste pelaagiliste liikide miinimumkogusele ning minimaalne püügikoormus põhjalähedastele kalavarudele. |
(10) |
GFCM võttis 2019. aastal toimunud 43. aastakoosolekul vastu soovituse GFCM/43/2019/3, millega muudetakse soovitust GFCM/41/2017/4, millega kehtestatakse Mustal merel hariliku kammelja püügi mitmeaastane majandamiskava (GFCMi geograafiline alapiirkond 29). Selle soovitusega võetakse kasutusele hariliku kammelja ajakohastatud piirkondlik lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodi eraldamise kava ning täiendavad kaitsemeetmed kõnealuse varu jaoks, eelkõige kahekuune keeluperiood ja püügipäevade arvu piiramine 180 päevani aastas. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. |
(11) |
GFCMi teadusliku nõuande kohaselt on vaja kalastussuremus hoida praegusel tasemel, et Musta mere kiluvarude jätkusuutlikkus oleks tagatud. Seepärast on asjakohane kehtestada jätkuvalt kõnealuse kalavaru autonoomne kvoot. |
(12) |
Kalapüügivõimalused tuleks kehtestada olemasolevate teaduslike nõuannete põhjal ning arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise ja pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus. |
(13) |
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (4) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas nimetatud määruse artiklite 3 ja 4 kohased paindlikkussätted ettevaatusprintsiibil põhineva ja analüütilise lubatud kogupüügi kohta. Kõnealuse määruse artikli 2 kohaselt tuleb nõukogul lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustada, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata nimetatud määruse artiklit 3 või 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti kehtestati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 9 ühest aastast teise ülekandmise paindlikkuse mehhanism kõikide lossimiskohustusega hõlmatud varude jaoks. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks mere bioloogiliste ressursside mõistliku ja vastutustundliku kasutamise põhimõtet, takistaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamist ja halvendaks kalavarude bioloogilist seisundit, tuleks sätestada, et määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 kohaldatakse analüütilise lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast paindlikku ühest aastast teise ülekandmist ei kasutata. |
(14) |
Käesolevas määruses sätestatud ning liidu kalalaevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, (5) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimiste kohta komisjonile andmete saatmisel. |
(15) |
Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2020. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. |
(16) |
Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õigusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2020. aastaks.
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad järgmisi kalavarusid:
a) |
euroopa angerjas (Anguilla anguilla) Vahemeres, nagu see on määratletud artikli 4 punktis b; |
b) |
punakas aristiid (Aristeus antennatus), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris), hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea), euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Vahemere lääneosas, nagu see on määratletud artikli 4 lõikes c; |
c) |
anšoovis (Engraulis encrasicolus) ja sardiin (Sardina pilchardus) Aadria meres, nagu see on määratletud artikli 4 punktis d; |
d) |
euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), harilik merikeel (Solea solea), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Aadria meres, nagu see on määratletud artikli 4 punktis d; |
e) |
kilu (Sprattus sprattus) ja harilik kammeljas (Psetta maxima) Mustas meres, nagu see on määratletud artikli 4 punktis e. |
2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Peale selle kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
„rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla; |
b) |
„harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil; |
c) |
„lubatud kogupüük“ (TAC):
|
d) |
„kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
e) |
„liidu autonoomne kvoot“ – liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm juhul, kui kokkulepitud lubatud kogupüük on määramata; |
f) |
„analüütiline kvoot“ – liidu kalalaevadele eraldatud autonoomne kvoot juhul, kui analüütiline hinnang on olemas; |
g) |
„analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta. |
Artikkel 4
Kalapüügipiirkonnad
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:
a) |
„GFCMi“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (6) I lisas määratletud alad; |
b) |
„Vahemeri“ – GFCMi geograafilistes alapiirkondade 1–27 veed, nagu need on määratletud määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas; |
c) |
„Vahemere lääneosa“ – GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 veed, nagu need on määratletud määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas; |
d) |
„Aadria meri“ – GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 veed, nagu need on määratletud määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas; |
e) |
„Must meri“ – GFCMi geograafilise alapiirkonna 29 veed, nagu need on määratletud määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas. |
II JAOTIS
KALAPÜÜGIVÕIMALUSED
I PEATÜKK
Vahemeri
Artikkel 5
Euroopa angerjas
1. Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja muu liidu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa angerja (Anguilla anguilla) siht-, juhu- ja harrastuskalapüügiga.
2. Käesolevat artiklit kohaldatakse Vahemere suhtes ning riimvete suhtes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed.
3. Liidu kalalaevadel on euroopa angerja püük keelatud Vahemere liidu ja rahvusvahelistes vetes kolme järjestikuse kuu pikkusel perioodil, mille iga liikmesriik kindlaks määrab. Püügikeeluperiood on kooskõlas määruses (EÜ) nr 1100/2007 sätestatud kaitse-eesmärkidega, kehtivate riiklike majandamiskavadega ning euroopa angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Liikmesriigid teatavad enda poolt kindlaks määratud perioodi komisjonile hiljemalt üks kuu enne keeluperioodi jõustumist ja igal juhul hiljemalt 31. jaanuaril 2020.
II PEATÜKK
Vahemere lääneosa
Artikkel 6
Põhjalähedased varud
1. Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude maksimaalne lubatud püügikoormus 2020. aastal on sätestatud käesoleva määruse I lisas.
2. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklis 9 sätestatud tingimustele.
Artikkel 7
Andmete edastamine
Liikmesriigid registreerivad püügikoormuse andmed ja edastavad need komisjonile vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklile 10.
Püügikoormuse andmete edastamisel komisjonile vastavalt käesolevale artiklile kasutavad liikmesriigid käesoleva määruse I lisas sätestatud püügikoormuse rühmade koode.
III PEATÜKK
Aadria meri
Artikkel 8
Väikesed pelaagilised liigid
1. Aadria meres tegutsevate liidu kalalaevade sardiini (Sardina pilchardus) ja anšoovise (Engraulis encrasicolus) püük ei tohi ületada käesoleva määruse II lisas sätestatud tasemeid.
2. Aadria meres sardiini- ja anšoovisepüügiga tegelevate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei tohi ületada 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib sihtliigina püüda maksimaalselt 144 päeval sardiini ja 144 päeval anšoovist.
Artikkel 9
Põhjalähedased varud
1. Aadria mere põhjalähedaste varude maksimaalne lubatud püügikoormus 2020. aastal on sätestatud II lisas.
2. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 26–35.
Artikkel 10
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta ja andmed püügikoormuse kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse II lisas esitatud kalavarukoode ja püügikoormuse rühmade koode.
IV PEATÜKK
Must meri
Artikkel 11
Kilu püügivõimaluste jaotamine
Liidu autonoomne kvoot kilu (Sprattus sprattus) jaoks, sellise kvoodi jagunemine liikmesriikide vahel ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud käesoleva määruse III lisas.
Artikkel 12
Hariliku kammelja püügivõimaluste jaotamine
Hariliku kammelja (Psetta maxima) lubatud kogupüük, mida kohaldatakse Musta mere liidu vetes püüdvate kalalaevade suhtes ja kõnealuse lubatud kogupüügi jaotamine liikmesriikide vahel, samuti sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud käesoleva määruse III lisas.
Artikkel 13
Hariliku kammelja püügi koormuse haldamine
Liidu kalalaevadel on lubatud Musta mere liidu vetes püüda harilikku kammeljat laeva üldpikkusest olenemata mitte rohkem kui 180 püügipäeva aastas.
Artikkel 14
Hariliku kammelja püügikeeluperiood
Liidu kalalaevadel on Musta mere liidu vetes 15. aprillist 15. juunini keelatud hariliku kammelja püük, ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük.
Artikkel 15
Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted Musta mere puhul
1. Käesolevas määruse artiklites 11 ja 12 sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:
a) |
määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
b) |
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist ning |
c) |
määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohast mahaarvamist. |
2. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.
Artikkel 16
Andmete edastamine
Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed Musta mere liidu vetes püütud kilu ja kammelja lossitud koguste kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse III lisas esitatud kalavarukoode.
III JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 17
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
J. LEPPÄ
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1022, millega kehtestatakse Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügi mitmeaastane kava ja muudetakse määrust (EL) nr 508/2014 (ELT L 172, 26.6.2019, lk 1).
(3) Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks (ELT L 248, 22.9.2007, lk 17).
(4) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määrus (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3).
(5) Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).
I LISA
LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES PÕHJALÄHEDASTE KALAVARUDE MAJANDAMISEGA VAHEMERE LÄÄNEOSAS
Käesoleva lisa tabelites on sätestatud maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) kalavarude rühmade kaupa, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) 2019/1022 artiklis 1, ja kõigi Vahemere lääneosa põhjalähedaste varude püügiks ette nähtud traalpüügi laevade (1) kogupikkus.
Kõigi käesolevas lisas sätestatud maksimaalsete lubatud püügikoormuste suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2019/1022 sätestatud reegleid ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.
Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.
Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.
Teaduslik nimi |
Kolmetäheline kood |
Tavanimetus |
Aristaeomorpha foliacea |
ARS |
Hiidlehthännak |
Aristeus antennatus |
ARA |
Punakas aristiid |
Merluccius merluccius |
HKE |
Euroopa merluus |
Mullus barbatus |
MUT |
Harilik meripoisur |
Nephrops norvegicus |
NEP |
Norra salehomaar |
Parapenaeus longirostris |
DPS |
Roosa süvahännak |
Maksimaalne lubatud püügikoormus püügipäevades
a) |
Alboráni meri, Baleaari saared, Põhja-Hispaania ja Lioni laht (geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7)
|
b) |
Korsika, Liguuria meri, Türreeni meri ja Sardiinia saar (geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11)
|
(1) TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.
II LISA
LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED AADRIA MERES
Käesoleva lisa tabelites on sätestatud kalapüügivõimalused kalavarude või laevade püügikoormuse rühmade kaupa ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused.
Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.
Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.
Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.
Teaduslik nimi |
Kolmetäheline kood |
Tavanimetus |
Engraulis encrasicolus |
ANE |
Anšoovis |
Merluccius merluccius |
HKE |
Euroopa merluus |
Mullus barbatus |
MUT |
Harilik meripoisur |
Nephrops norvegicus |
NEP |
Norra salehomaar |
Parapenaeus longirostris |
DPS |
Roosa süvahännak |
Sardina pilchardus |
PIL |
Sardiin |
Solea solea |
SOL |
Harilik merikeel |
1. Väikesed pelaagilised liigid geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18
Käesoleva jao tabelis on esitatud maksimaalne püügimaht eluskaalu tonnides.
Liik: väikesed pelaagilised liigid (anšoovis ja sardiin) Engraulis encrasicolus ja Sardina pilchardus |
Püügi-piirkond: |
liidu ja rahvusvahelised veed GFCMi geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (SP1/GF1718) |
|
Maksimaalne püügimaht |
|||
|
|
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
|
Lubatud kogupüük (TAC) |
Ei kohaldata |
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
2. Põhjalähedased liigid geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18
Käesoleva jao tabelis on esitatud maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) põhjalähedasi liike püüdvate traalide liikide kaupa geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri).
Püügivahendi liik |
Kalavarud |
Liikmesriik |
Püügikoormus (püügipäevad) Aasta 2020 |
Püügikoormuse rühma kood |
Traalid (OTB) |
Euroopa merluus, roosa süvahännak, norra salehomaar, harilik meripoisur |
Itaalia, geograafilised alapiirkonnad 17–18 |
108 349 |
EFF/MED3_OTB |
Horvaatia, geograafilised alapiirkonnad 17–18 |
39 257 |
EFF/MED3_OTB |
||
Sloveenia, geograafiline alapiirkond 17 |
EFF/MED3_OTB |
|||
Piimtraalid (TBB) |
Harilik merikeel |
Itaalia, geograafiline alapiirkond 17 |
8 663 |
EFF/MED3_TBB |
(1) Sloveenia puhul põhinevad kogused 2014. aasta saakide tasemel kuni 300 tonni suuruse koguseni.
(2) Piiratud Horvaatia, Itaalia ja Sloveeniaga.
(*1) Sloveenia lipu all sõitvad kalalaevad, mis kasutavad OTB püügivahendeid geograafilises alapiirkonnas 17, ei ületa seal püügikoormuse piirangut 3 000 püügipäeva aastas.
III LISA
LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED MUSTAS MERES
Käesoleva lisa tabelites esitatakse lubatud kogupüük ja kvoodid eluskaalu tonnides liikide kaupa ja asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused.
Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.
Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.
Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.
Teaduslik nimi |
Kolmetäheline kood |
Tavanimetus |
Sprattus sprattus |
SPR |
Kilu |
Psetta maxima |
TUR |
Harilik kammeljas |
Liik: |
kilu Sprattus sprattus |
Püügi-piirkond: |
Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29 (SPR/F3742C) |
Bulgaaria |
8 032,50 |
Analüütiline kvoot |
|
Rumeenia |
3 442,50 |
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
|
Liit |
11 475 |
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
|
Lubatud kogupüük (TAC) |
Ei ole asjakohane / Kokku leppimata |
|
Liik: |
harilik kammeljas Psetta maxima |
Püügi-piirkond: |
Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29 (TUR/F3742C) |
Bulgaaria |
75 |
Analüütiline TAC |
|
Rumeenia |
75 |
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. |
|
Liit |
150 (*1) |
Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
|
Lubatud kogupüük (TAC) |
857 |
|
(*1) Kalandustegevus, sealhulgas kala ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist 15. juunini 2020.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/26 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/2237,
1. oktoober 2019,
millega täpsustatakse edelapiirkonna vetes teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse üksikasjad ajavahemikus 2020–2021
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6 ning artikli 18 lõikeid 1 ja 3,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008, (2) eriti selle artiklit 13,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja komisjoni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. |
(3) |
Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus täpsustada neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel. |
(4) |
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 19. märtsil 2019 vastu määruse (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 13 on antud komisjonile õigus võtta kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e. |
(5) |
Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Delegeeritud määrusega (EL) 2016/2374 (3) kehtestas komisjon tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes, see kava tunnistati kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 (4) pärast seda, kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal esitasid 2018. aastal ühise soovituse. |
(6) |
Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal komisjonile 31. mail 2019 uue ühise soovituse, mida muudeti 9. augustil 2019. Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, (5) mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Komisjon esitas asjaomased meetmed kirjalikuks konsulteerimiseks eksperdirühmale, millesse kuulub 28 liikmesriiki ja Euroopa Parlament vaatlejana. |
(7) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 on lisatud erand, millega vabastati lossimiskohustusest norra salehomaar, mis oli püütud põhjatraalidega Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 8. ja 9. alapiirkonnas ning besuugo, mis oli püütud käsitööndusliku püügivahendiga voracera ICESi 9a rajoonis, kuna olemasolevad teaduslikud tõendid osutasid liikide võimalikule kõrgele ellujäämismäärale, võttes arvesse nende liikide püüdmiseks kasutavaid vahendeid, meetodeid ja ökosüsteemi. STECF esitas oma hindamises (6) järelduse, et uusimad, aastatel 2016–2018 läbi viidud eksperimendid ja uuringud osutavad samas ulatuses norra salehomaari ellujäämismäärale, mida täheldati varasemate uuringute puhul. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid besuugo tagasiheite ellujäämismäärade kohta STECFile, kes jõudis järeldusele, (7) et erand on hästi põhjendatud. Seega arvestades, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks aastatel 2020–2021 säilitada edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas kõnealused ellujäämismääral põhinevad erandid. |
(8) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 kehtestati ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütud railaste ellujäämismääral põhinev erand, kuni esitatakse üksikasjalikud teaduslikud tõendid ellujäämismäärade kohta kõigi laevastikuosade ning püügivahendite, püügipiirkondade ja liikide kombinatsioonide lõikes. STECF on seisukohal, et liikmesriigid on kogunud eluvõimelisuse alast teavet, mis annab mõningat teavet ellujäämuse kohta, (8) kuid on vaja täiendavaid andmeid. Asjakohaste andmete kogumiseks tuleb kalapüüki jätkata. Erandi võib seega teha, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 1. maiks a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised. |
(9) |
Railaste ellujäämismäära uurimisel ilmnes, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam. Lisaks näib teaduslik arusaam kõnealuse liigi ellujäämismustritest vähem selgena. Liikmesriigid esitasid tõendid käguraide eluvõimelisuse ja otsese tagasiheite ellujäämuse kohta. STECF vaatas need tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (9) et andmed tõendavad käguraide eluvõimelisuse kõikuvust, kuid andmed ei esinda kaubanduslikke püügitingimusi ega välista seda, et kägurai ellujäämus on nullilähedane. Seepärast tuleks kõnealust erandit lubada üksnes kaheks aastaks ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud käguraide puhul ja üheks aastaks ICESi 8. alapiirkonnas traalidega püütud käguraide puhul. Võimalikult kiiresti tuleks kokku koguda käimasolevate uuringute tulemused ja välja töötada paremad ellujäämust soodustavad meetmed ning esitada need STECFile hindamiseks niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 1. maiks 2020 ICESi 8. alapiirkonnas traalidega püütud käguraide puhul ning hiljemalt iga aasta 1. maiks ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud käguraide puhul. |
(10) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustuse suhtes tehtavad vähese tähtsusega erandid hariliku merikeele puhul, mida püütakse piimtraalide ja põhjatraalidega ICESi 8a ja 8b rajoonides, ning hariliku merikeele puhul, mida püütakse abarate ja nakkevõrkudega ICESi 8a ja 8b rajoonides. STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt nende eranditega seoses esitatud tõendid (10). STECF jõudis järeldusele, et ühine soovitus sisaldab põhjendatud argumente selektiivsuse suurendamise raskuste ja juhupüügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. Seega võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealused vähese tähtsusega erandid edelapiirkonna vete põhjalähedase püügi tagasiheitekavas aastatel 2020–2021 säilitada. |
(11) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 lisati esialgselt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt lossimiskohustusest tehtav vähese tähtsusega erand euroopa merluusi puhul, mida püütakse traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas. STECF vaatas läbi uues ühises soovituses kõnealuse erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid ja tegi järelduse, (11) et valikuliste katsetustega ei ole kindlaks tehtud praeguses etapis kättesaadavaid selektiivsemaid vahendeid. STECF märkis, et olemasolevast teabest nähtub soovimatu saagi käitlemise kulude oluline suurenemine. Liikmesriigid teevad täiendavaid uuringuid ebaproportsionaalsete kulude kohta, sealhulgas merluusisaagi puhul. Asjakohaste andmete kogumiseks tuleb kalapüüki jätkata. Erandi võib seega teha, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui iga aasta 1. maiks. |
(12) |
Lisaks olemasolevale erandile ICESi 10. alapiirkonnas püütud besuugo suhtes tehakse uues ühises soovituses ettepanek laiendada ellujäämismääral põhinevat erandit ICESi 8. alapiirkonnas ja 9a rajoonis õngekonksude ja -nööridega püütud besuugole. Liikmesriigid on esitanud teaduslikud tõendid besuugo kõrgete ellujäämismäärade kohta sellise püügitegevuse korral ICESi 8. alapiirkonnas ning ICESi 9a rajoonis. STECFile esitati täiendavad tõendid ellujäämismäärade kohta ICESi 8. alapiirkonnas ja ICESi 9a rajoonis, milles järeldati, (12) et kasutatud meetod on piiratud, eelkõige seoses lühike seireperioodiga, mille tulemusel hinnatakse ellujäämismäärasid tõenäoliselt üle. Usaldusväärsete ellujäämismäära hinnangute koostamiseks on vaja täiendavaid uuringuid. Erandi võib seega teha, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 1. maiks a) STECFi poolt kord aastas hinnatavate ellujäämuse suurendamise kavade edusamme käsitlevad aastaaruanded ning neisse tehtavad muudatused ja kohandused. |
(13) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2033 nähti ette ICESi 10. alapiirkonnas õngekonksude ja -nööridega püütud limapeade suhtes tehtud vähese tähtsusega erand. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ning jõudis järeldusele, (13) et esitatud teave sisaldas põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsust parandada on keeruline või et juhupüügi käitlemine tooks kaasa ebaproportsionaalselt suured kulud. Kuna asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane lisada need vähese tähtsusega erandid uude, aastateks 2020–2021 ettenähtud tagasiheitekavasse. |
(14) |
Uus ühine soovitus hõlmab vähese tähtsusega erandit seoses järgmise püügiga:
|
(15) |
STECF vaatas läbi ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas traalide ja nootadega püütud stauriidi ja hariliku makrelli puhul tehtavate uute vähese tähtsusega erandite kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid ja tegi järelduse, (14) et vastavatest katsetest ei ilmnenud, et kaaspüüki oleks võimalik vähendada. STECF märkis, et liikmesriigid on kavandanud lisatööd erandite toetamiseks ebaproportsionaalsete käitlemiskulude alusel. Arvestades selektiivsuse saavutamise keerukust, võib kõnealuse kalapüügipiirkonna puhul tehtavaid erandeid teha üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(16) |
STECF vaatas läbi ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas traalide ja nootadega püütud megrimi, atlandi merilesta, merikuradi, merlangi ja pollaki puhul tehtavate uute vähese tähtsusega erandite kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid ja tegi järelduse, (15) et ebaproportsionaalseid käitlemiskulusid käsitleva Hispaania uuringu valmimine võib anda täiendavaid tõendeid merikuradit ja megrimit käsitleva erandi toetuseks. STECF märkis, et liikmesriigid peaksid kohustuma tegema täiendavat tööd, et põhjendada merlangi ja pollaki puhul tehtavaid erandeid. Arvestades selektiivsuse saavutamise keerukust, võib erandeid teha üksnes üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(17) |
STECF vaatas läbi ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2, 34.2.0 nakkevõrkudega püütud stauriidi ja hariliku makrelli puhul tehtavate uute vähese tähtsusega erandite kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid ja tegi järelduse, (16) et kalapüügi iseloomu arvestades on teave selektiivsuse parandamise raskuste kohta usaldusväärne. STECF märkis, et Hispaanias nakkevõrkudega püügi ebaproportsionaalseid kulusid käsitlev uuring on pooleli ja et selle uuringu hindamine peaks toimuma pärast selle lõppu. Võttes arvesse selektiivsuse saavutamise keerukust, võib kõnealuse kalapüügipiirkonna puhul tehtavaid erandeid teha üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata nende erandite põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(18) |
STECF vaatas läbi ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas nakkevõrkudega püütud megrimi, atlandi merilesta, merikuradi, merlangi ja pollaki puhul tehtavate uute vähese tähtsusega erandite kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid ja tegi järelduse, (17) et nende liikide püügil selektiivsuse suurenemisest tulenevate võimalike müügikahjude potentsiaalne ulatus ei ole kvantifitseeritud ning et ei ole selge, kuidas see võimalik vahemik varieeruks konkreetsete nakkevõrkudega püügitoimingute lõikes. STECF märkis, et liikmesriigid peaksid esitama konkreetse teabe kõigi nakkevõrkudega püügitoimingute kohta. Arvestades selektiivsuse saavutamise keerukust, võib kõnealuseid erandeid teha üksnes üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(19) |
Selleks et tagada tagasiheite määra usaldusväärne hindamine lubatud kogupüügi kehtestamiseks, peavad liikmesriigid juhtudel, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kogu kõnealuse erandiga hõlmatud kalalaevastiku kohta. |
(20) |
Uues ühises soovituses väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
(21) |
Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul peab jätkama kalapüüki ja andmekogumist, et STECFi poolt tehtud märkusi arvesse võtta. Sellistel juhtudel on asjakohane järgida pragmaatilist ja konservatiivset lähenemisviisi kalavarude majandamisele, tehes erandeid ajutiselt. Selliste erandite tegemata jätmine takistaks andmete kogumist, mis on hädavajalik saagi tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks haldamiseks, et täielikult täita lossimiskohustust. |
(22) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrus (EL) 2018/2033 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
(23) |
Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt majandustegevust, mis on seotud liidu laevade kalapüügihooaja ja selle kavandamisega, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lossimiskohustuse rakendamine
Aastatel 2020–2021 kohaldatakse ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste liikide puhul vastavalt käesolevale määrusele.
Artikkel 2
Mõisted
„Voracera“ – kohaliku disaini põhjal kohapeal ehitatud mehhaniseeritud konks-nöör-konstruktsioon, mis on kasutusel Lõuna-Hispaania rannapüügilaevastikus besuugo püügil ICESi 9a rajoonis.
Artikkel 3
Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega (püügivahendite koodid: (18) OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT ja TX) püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.
Artikkel 4
Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõikide püügivahenditega püütud railaste (Rajiformes) suhtes.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
3. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab kõnealusele teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks.
4. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes:
— |
ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2021. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad kõnealust erandit (abaratega püütud käguraid) toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab kõnealusele teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks; |
— |
ICESi 8. alapiirkonnas traalidega püütud isendite puhul ainult kuni 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad kõnealust erandit (põhjatraalidega püütud käguraid) toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab sellele teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020. |
Artikkel 5
Ellujäämismääral põhinev erand besuugo puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse ICESi 9a rajoonis käsitööndusliku püügivahendiga voracera püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes ning ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9a rajoonis õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS, LLD) püütud besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes.
2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit (ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9a rajoonis õngekonksude ja -nööridega püütud besuugo) toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks.
3. Tagasiheite korral lastakse lõikes 1 osutatud vahenditega püütud besuugo viivitamatult vette tagasi
Artikkel 6
Vähese tähtsusega erandid
1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:
a) |
euroopa merluusi (Merluccius merluccius) puhul, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OOTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad kõnealust erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab kõnealusele teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks; |
b) |
hariliku merikeele (Solea solea) puhul, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides, kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
c) |
hariliku merikeele (Solea solea) puhul, mis on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8a ja 8b rajoonides, kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
d) |
limapeade (Beryx spp.) puhul, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) ICESi 10. alapiirkonnas, kuni 5 % nende liikide aastasest kogusaagist; |
e) |
stauriidi (Trachurus spp.) puhul, mis on püütud traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
f) |
stauriidi (Trachurus spp.) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0, 2020. aastal kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
g) |
hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 7 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
h) |
hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0, 2020. aastal kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
i) |
megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
j) |
megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 4 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
k) |
atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
l) |
atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 3 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
m) |
merikuradi (Lophiidae) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
n) |
merikuradi (Lophiidae) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 4 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
o) |
merlangi (Merlangius merlangus) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
p) |
merlangi (Merlangius merlangus) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 4 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
q) |
pollaki (Pollachius pollachius) puhul, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid; OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist; |
r) |
pollaki (Pollachius pollachius) puhul, mis on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid; GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate kalalaevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas, 2020. aastal kuni 2 % selle liigi aastasest kogusaagist. |
2. Lõike 1 punktides e–r sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad kõnealuseid erandeid toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab sellele teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020.
Artikkel 7
Kehtetuks tunnistamine
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2033 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. oktoober 2019
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.
(2) ELT L 83, 25.3.2019, lk 1.
(3) Komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/2374, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes (ELT L 352, 23.12.2016, lk 33).
(4) Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/2033, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul edelapiirkonna vetes aastatel 2019–2021 (ELT L 327, 21.12.2018, p. 1).
(5) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(6) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(7) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(8) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(9) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(10) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(14) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(15) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(16) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(17) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(18) Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/34 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/2238,
1. oktoober 2019,
millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2020–2021
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008, (1) eriti selle artiklit 11,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (3) eesmärk on järk-järgult kaotada tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
(2) |
Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. |
(3) |
Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus täpsustada neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel. |
(4) |
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. juulil 2018 vastu määruse (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende püügi mitmeaastane kava (4). Kõnealuse määruse artikliga 11 on antud komisjonile õigus võtta kõikide Põhjameres esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punktides a–e. |
(5) |
Tuginedes Põhjamere kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Madalmaade, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi – ühisele soovitusele, täpsustati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/2035 (5) Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2019–2021. |
(6) |
Pärast Põhjamere nõuandekomisjoniga ja pelaagiliste varude nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid need liikmesriigid 29. mail 2019 komisjonile uue ühise soovituse, mis käsitleb Põhjamere põhjalähedaste liikide suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasju. Kõnealust ühist soovitust muudeti 7. augustil 2019. |
(7) |
Liikmesriikide esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek jätkata mitut liidu ja Norra vahel 2011 (6). ja 2012 (7). aastal kokku lepitud täiendavat tehnilist meedet ning lubada kasutada SepNepi sortimisseadet. Nende meetmete eesmärk on suurendada selektiivsust ja vähendada lossimiskohustusega hõlmatud kalavarude või liikide soovimatut püüki ning need kehtestati aastateks 2019–2021 delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt. |
(8) |
14. augustil 2019 jõustus uus määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil. Selle V lisas on esitatud erisätted, milles käsitletakse Põhjamerel piirkondlikul tasandil kehtestatud tehnilisi meetmeid, mille hulka kuuluvad ka eeskirjad võrgusilma suuruste, seonduvate tingimuste ja kaaspüügi kohta. Kõnealuse määruse artikliga 15 on komisjonile antud õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et määruse (EL) 2019/1241 lisades sätestatud tehnilisi meetmeid muuta, täiendada, kehtetuks tunnistada või nendest erandit kehtestada, sealhulgas lossimiskohustuse rakendamisel. |
(9) |
Määrusega (EL) 2019/1241 ei ole ette nähtud üleminekumeetmeid. Selleks et tagada kooskõla käesoleva delegeeritud määruse ja määrusega (EL) 2019/1241, on vaja kohaldada määruses (EL) 2019/1241 sätestatud tingimusi, võttes samas arvesse kaasnevaid erakorralisi asjaolusid. Liikmesriikide esitatud teabe põhjal andis kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) positiivse hinnangu (8) piirkondliku rühma esitatud teabele, millega toetati ühises soovituses esitatud tehnilisi meetmeid. Selle ühise soovituse koostasid ja esitasid liikmesriigid ning STECF hindas seda enne uue tehnilisi meetmeid käsitleva määruse vastuvõtmist ja määruse (EL) 2019/1241 jõustumist, mistõttu selles kõnealusele määrusele ei viidatud. Erakorralisi asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon siiski, et praeguses etapis ühises soovituses ja STECFi hinnangus esitatud teabe kohaselt ei ole mingit elementi, mis näitaks, et täiendavad kavandatud tehnilised meetmed ei vasta määruse (EL) 2019/1241 artiklis 15 sätestatud tehnilistele meetmetele kehtestatud nõuetele. |
(10) |
Püügivahendite selektiivsuse suurendamiseks ja soovimatu püügi vähendamiseks Skagerrakis on seetõttu asjakohane lisada liikmesriikide esitatud tehnilised meetmed. Neid meetmeid tuleks kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(11) |
Nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/973, jaguneb Põhjameri ICESi (9) 2a ja 3a rajooniks ja 4. alapiirkonnaks. |
(12) |
Asjaomastelt teadusasutustelt saadi teaduslikud seisukohad ja STECF vaatas need läbi (10). Komisjon esitas asjaomased meetmed kirjalikuks konsulteerimiseks eksperdirühmale, kuhu kuulub 28 liikmesriiki ja Euroopa Parlament vaatlejana. |
(13) |
Teatava, näiteks atlandi merilesta varu puhul tegi STEFC kindlaks, et üksikute kalade ellujäämismäär ei pruugi olla nii stabiilne kui mõne teise liigi puhul. Komisjon pidas aga silmas selle erandi suhtelist mõju kogu kalavarule (võrreldes üksikute kaladega) ning tasakaalustas selle mõju vajadusega püügitegevust jätkata, et oleks võimalik koguda andmeid, mis on vajalikud STECFi poolt esitatud märkustele reageerimiseks. Juhtudel, mil surnult tagasiheite suhtarv on suhteliselt madal, leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid kehtestatakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda olulisi andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks lossimiskohustuse täielikuks jõustamiseks. |
(14) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 hõlmas ellujäämismääral põhinevaid erandeid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele isendite traalpüügi suhtes ICESi 4c rajoonis, tuginedes tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid teaduslikke andmeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (11) et tõendid on piisavad. STECF juhtis tähelepanu sellele, et uusi tõendeid noorkala kasvuala asukoha kohta ei esitatud (12). Kuna noorkala kasvualasid ei ole praegu kindlaks tehtud, võib selle erandi lisada käesolevasse määrusesse, kuid liikmesriigid peavad kasvualade kindlakstegemisel kohe esitama asjaomase teabe. Kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks käesoleva määruse kohase kõnealuse erandi kohaldamist jätkata. |
(15) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari lõkspüünistega püügi suhtes ICESi 2a ja 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas, tuginedes tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Neid teaduslikke andmeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (13) et tõendid on piisavad. Kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks käesoleva määruse kohase kõnealuse erandi kohaldamist jätkata. |
(16) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari teatavate püügivahenditega püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas ning ICESi 2a ja 3a rajoonis tingimusel, et kasutatakse sortimisvõrega sortimisseadet. Kõnealune erand kehtestati tingimusel, et liikmesriigid esitavad andmed Põhjamere läänekalda kalavarude kohta. STECFile ei ole esitatud uusi tõendeid kõrge ellujäämismäära kohta. Liikmesriigid teatasid, et täiendavaid andmeid ei olnud vaja, sest 2018. aastal märkis STECF, et Põhjamere läänerannikut hõlmavaid ellujäämismäära hinnanguid toetavad teaduslikud andmed olid usaldusväärsed (14). STECF pööras aga tähelepanu idaranniku norra salehomaari ja liigi Pandalus varudega seotud probleemidele, (15) kuna see teave on puudu ning kõnealuste varude põhjal ei saa hinnata Norra salehomaari ellujäämismäära. Neil tingimustel võib erandit kohaldada kuni 31. detsembrini 2020 ja otsest majandamishuvi omavad liikmesriigid peavad esitama andmed Põhjamere idaranniku kalavarude kohta STECFile hindamiseks niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 1. maiks 2020. |
(17) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 nähti tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Neid tõendeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (16) et olemasolevate andmete põhjal on vette tagasi lastud kalade suremus tõenäoliselt väike, kuigi tegelik püük piirkonnas on väheoluline. Kuna püük ei ole märkimisväärne ja asjaolud ei ole muutunud, tuleks käesoleva määruse kohase erandi kohaldamist jätkata. |
(18) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 hõlmas ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta nakkevõrkude ja abaratega püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (17) et esitatud põhjendatud teave näitab märkimisväärselt kõrget ellujäämismäära. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
(19) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 hõlmas ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta põhjanoodaga püügi suhtes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (18) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed, kuigi ellujäämismäära suurendamiseks võiks kasutada täiendavaid meetmeid, sest ellujäämismäär langeb märgatavalt, kui atlandi merilesta sortimisaeg on pikem kui 30 minutit. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
(20) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 hõlmas ellujäämismääral põhinevat erandit talvekuudel atlandi merilesta kaaspüügi suhtes lestaliste ja tursklaste traalpüügil ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (19) et toetava uuringu kohaselt vähenes ellujäämismäär suvekuudel, kui sortimisaeg oli pikem kui 60 minutit, ja seega õigustab atlandi merilesta madal ellujäämismäär suvel erandi kohaldamist talvekuudel. Seetõttu tuleks see erand lisada käesolevasse määrusesse. |
(21) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 kehtestati ellujäämismääral põhinev erand railaste kõigi püügivahenditega püügi suhtes ICESi 2a ja 3a rajoonis ning 4. alapiirkonnas, hoolimata sellest, et kõigi laevastikuosade ning püügivahendite, püügipiirkondade ja liikide kombinatsioonide kohta puudusid üksikasjalikud teaduslikud tõendid ellujäämismäärade kohta. Kui paar erandit välja jätta, peab STECF ellujäämismäärasid siiski üldiselt stabiilseks, (20) kuid on vaja täiendavaid üksikasju. Arvestades, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, tuleks kõnealune erand kehtestada, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 1. maiks a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja STECFi poolt osutatud puuduolevad andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandamised. |
(22) |
Railaste ellujäämismäära uurimisel ilmnes, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam. Lisaks näib teaduslik arusaam kõnealuse liigi ellujäämismustritest vähem selge. Kui aga see liik erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ega korrektselt. Vastavad tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (21) et kägurai ellujäämist käsitlevate eksperimentide kohta on algatatud kaks uut uuringut, kuid selleks, et teha ühe või kahe aasta pärast ellujäämismäära kohta lõplik otsus, on vaja rohkem vaatlusi. Seega peaks kõnealune erand kehtima kaks aastat ning kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed ja esitada need STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. |
(23) |
Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate atlandi merilesta isendite 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraaliga (BT2) püügi suhtes ICESi 2a rajoonis ning 4. alapiirkonnas ajavahemikul 2020–2021:
|
(24) |
Uues ühises soovituses tehakse ettepanek kohaldada ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku kammelja TBB-tüüpi püügivahenditega (noodapäraga, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80 mm) püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks hariliku kammelja tagasiheite kõrge ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (23) et uusi tõendeid ei esitatud ning varem esitatud uuringud põhinesid piimtraalilist erineval püügivahendi tüübil, mistõttu tulemused ei ole representatiivsed. Liikmesriigid on siiski kohustunud teostama täiendavaid uuringuid, et jälgida piimtraalidega püütud ja tagasi heidetud hariliku kammelja ellujäämismäära ning esitada ellujäämuse kohta üksikasjalikumat teavet uue projekti raames, mis on kavas läbi viia 2021. aastani. Võttes arvesse, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, tuleks kõnealune erand kehtestada, kuid liikmesriigid peaksid ette nähtud ajaraamistikus esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(25) |
Uues ühises soovituses tehakse ettepanek pikendada ellujäämismääral põhineva erandi kohaldamist atlandi merilesta puhul, mis on püütud traaliga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas suvekuudel. Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2035 kehtestati sama erand ainult talvekuudeks (1. novembrist 30. aprillini). Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada ka uued ellujäämismääral põhinevad erandid seoses järgmise püügiga:
|
(26) |
Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. STECF täheldas, (24) et ellujäämismäära prognoosimise meetodid on uuringute lõikes erinevad ning märkis, et väiksema atlandi merilesta puhul, mida sagedamini püütakse väiksema noodapäraga võrkudega, täheldatakse madalamat ellujäämismäära. Atlandi merilesta ellujäämismäära suvekuudel oleks aga võimalik representatiivselt hinnata tervet piirkonda hõlmava täieliku teadusliku aruandega. Seega on komisjon seisukohal, et kõnealune erand peaks kehtima vaid üks aasta ning et kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed, need tuleks esitada STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. |
(27) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 hõlmas vähese tähtsusega erandit seoses järgmise püügiga:
|
(28) |
Liikmesriigid esitasid vähese tähtsusega erandi toetuseks tõendid. STECF (25) vaatas tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (26) et liikmesriikide esitatud tõendid sisaldasid põhjendatud argumente selle kohta, et selektiivsuse edasine suurendamine on keeruline või soovimatu püügi käitlemise kulud on ebaproportsionaalselt suured. Kuna asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vähese tähtsusega erandite kohaldamist vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja soovitatud muudatustele kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga c. |
(29) |
Uue ühise soovitusega esitati täiendavaid teaduslikke tõendeid järgmiste vähese tähtsusega erandite kohaldamise pikendamiseks:
|
(30) |
Uue ühise soovituse kohaselt tuleks kehtestada vähese tähtsusega erand seoses järgmise püügiga:
|
(31) |
Liikmesriigid esitasid olemasolevate ja uute vähese tähtsusega erandite toetuseks teaduslikud tõendid selektiivsuse suurendamisel esinevate raskuste ja püügi käitlemise ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta. STECF vaatas need tõendid läbi 1.–5. juulil 2019 toimunud täiskogul (27). |
(32) |
STECF vaatas läbi liikmesriikide esitatud täiendavad tõendid vähese tähtsusega erandite kohta, mis puudutavad stauriidi ja hariliku makrelli püüki põhjatraalide ja piimtraalidega, ning jõudis järeldusele, et suurem osa liikmesriike peavad esitama täiendavat teavet. Arvestades, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, et asjaomast teavet saada, tuleks eraldi iga liigi puhul tehtavaid erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema vajalike andmete kogumiseks ja töötlemiseks vajalikku tööd või täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(33) |
STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt traale kasutavate kalalaevade poolt põhjalähedaste liikide kombineeritud segapüügina püütud kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu vähese tähtsusega erandi kohta esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, et puuduvad kvantitatiivsed tõendid, mis toetaksid väikese tagasiheite eeldust ja selektiivsuse suurendamise võimaluste ammendumist. STECF märkis, et selektiivsuse edasine suurendamine oleks sellise püügi puhul keeruline ning vähese tähtsusega erandit on vaja ülejäänud soovimatu saagi hõlmamiseks. Arvestades, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, et asjaomast teavet saada, tuleks kombineeritud vähese tähtsusega erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(34) |
STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt (piimtraalidega püütud, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema) merlangi vähese tähtsusega erandi kohta esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, et tõenditest, mille kohaselt soovimatu püügi lossimisega kaasneb kulu, iseenesest ei piisa selle tõendamiseks, et see kulu on ebaproportsionaalne. STECF märkis, et asjaomaste kalavarude puhul peaks prioriteediks olema selektiivsuse suurendamine, kuna see vähendab soovimatu püügi käitlemise kulu. Arvestades, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, et asjaomast teavet saada, tuleks vähese tähtsusega erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Lisaks oodatakse liikmesriikidelt, et nad annaksid aru täiendavate selektiivsusmeetmete kasutuselevõtust. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama kogu asjaomase teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(35) |
STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt (põhjatraalidega püütud, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema) merlangi ja tursa vähese tähtsusega erandi kohta esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, et puudub võimalus selle hindamiseks, kas ebaproportsionaalse kulu prognoosid on õiged. STECF märkis, et asjaomaste kalavarude puhul peaks prioriteediks olema selektiivsuse suurendamine, kuna see vähendab soovimatu püügi käitlemise kulu. Arvestades, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, et asjaomast teavet saada, tuleks vähese tähtsusega erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Lisaks oodatakse liikmesriikidelt, et nad annaksid aru täiendavate selektiivsusmeetmete kasutuselevõtust. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(36) |
STECF vaatas läbi liikmesriikide poolt (õngejadadega püütud, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema) hariliku molva vähese tähtsusega erandi kohta esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, et selektiivsuse edasine suurendamine oleks sellise püügi puhul keeruline. Lisaks märkis STECF, et võttes arvesse asjaolu, et vähese tähtsusega erandi maht on tõenäoliselt väike, ei mõjutaks see üldist kalastussuremust, tingimusel et vette tagasi lastav püük registreeritakse. Arvestades selektiivsuse saavutamise keerukust, tuleks kõnealuse kalapüügipiirkonna puhul tehtavaid erandeid võimaldada üksnes üheks aastaks ning liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil see läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(37) |
Selleks et tagada tagasiheite määra usaldusväärne hindamine lubatud kogupüügi kehtestamiseks, peavad liikmesriigid juhtudel, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kogu kõnealuse erandiga hõlmatud kalalaevastiku kohta. |
(38) |
Uues ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning määrusega (EL) 2018/973, eelkõige selle artikliga 11, ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
(39) |
Määruse (EL) 2018/973 artikli 16 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile alates 5. augustist 2018 viieks aastaks õigus vastu võtta lossimiskohustust käsitlevaid delegeeritud õigusakte. Seetõttu on asjakohane vaadata lossimiskohustusest tehtava, ellujäämismääral põhineva vähese tähtsusega erandi mõju läbi käesoleva määruse teisel kohaldamisaastal. |
(40) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
(41) |
Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lossimiskohustuse rakendamine
Kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse ajavahemikuks 2020–2021 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ning 4. alapiirkond) selliste põhjalähedaste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„selektiivtraali paneel“ (ingl k seltra panel) – valikut võimaldav sortimisseade, mis
|
2) |
„sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava; |
3) |
„flaami paneel“ (ingl Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:
|
4) |
„merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k Benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli, tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja mis tahes merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist; |
5) |
„SepNep“ (ingl k SepNep) – traallaudadega traal, mis:
|
Artikkel 3
Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) norra salehomaari (Nephrops norvegicus) järgmise püügi suhtes:
a) |
lõkspüünistega (FPO) (28) püütud saak; |
b) |
saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, TBN), mis on varustatud:
|
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.
3. Lõike 1 punktis b osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõike 1 punktis b sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020.
Artikkel 4
Ellujäämismääral põhineva erand hariliku merikeele puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse selliste hariliku merikeele (Solea solea) isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.
2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni kümme meetrit ja mootorivõimsus on kuni 221 kW ning mis püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.
3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 5
Ellujäämismääral põhineva erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kalade puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõikide selliste liikide lõkspüüniste ja mõrraga (FPO, FYK) püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.
Artikkel 6
Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügi ja kaaspüügi puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas järgmise püügi suhtes:
a) |
atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN); |
b) |
atlandi merilesta püük põhjanoodaga; |
c) |
atlandi merilesta püük põhjatraaliga (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased. |
2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse järgmise suhtes:
a) |
atlandi merilesta püük traaliga (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 90–99 mm ja mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased ICESi 3a rajooni liidu vetes; |
b) |
atlandi merilesta püük traaliga (OTB, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 80–99 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes. |
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
4. Lõike 1 punktis c osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõike 1 punktis c sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020.
Artikkel 7
Ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 2a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul piimtraalidega (BT2), mille võrgusilma on 80–119 mm, kui atlandi merilesta püütakse järgmiselt:
a) |
ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW, või |
b) |
täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega. |
2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ka lestaliste isendite püügi suhtes piimtraale (BT2) kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on kuni 221 kW või mille üldpikkus on alla 24 meetri ning millega püütakse kala 12 meremiili kaugusel rannikust, kui traalimise keskmine kestus on alla 90 minuti.
3. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandeid toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks.
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 8
Ellujäämismääral põhinev erand hariliku kammelja puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas hariliku kammelja (Scophthalmus maximus) püügi suhtes piimtraalidega (noodapäraga, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80 mm (TBB)).
2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020.
3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud harilike kammeljate tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 9
Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) kõigi püügivahenditega püütavate railaste suhtes.
2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks.
3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 10
Vähese tähtsusega erandid
Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:
a) |
ICESi 2a ja 3a rajooni ning 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
b) |
ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
c) |
ICESi 3a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist; |
d) |
ICESi 3a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga varustatud põhjatraale (OTB, OTT) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist; |
e) |
ICESi 4c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa (Gadus morhua) kombineeritud püügi puhul kuni 5 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist 2020. ja 2021. aastal, vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist; |
f) |
ICESi 4a ja 4b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa (Gadus morhua) kombineeritud püügi puhul kuni 6 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist 2020. aastal, vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. STECF hindab esitatud teaduslikku teavet 31. juuliks 2020. |
g) |
ICESi 3a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad selektiivtraali paneeliga varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm, või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist; |
h) |
ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. STECF hindab esitatud teaduslikku teavet 31. juuliks 2020; |
i) |
ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist; |
j) |
ICESi 4b ja 4c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega: kõnealuste kalavarude puhul kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 7 % nende liikide aastasest kogupüügist 2020. aastal ning 6 % kõnealusest kogusest 2021. aastal; |
k) |
ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2, BT2) kasutavate laevadega: stauriidi (Trachurus spp.) püügi puhul kuni 7 % kõnealusest piirkonnast püütud stauriidi aastasest kogupüügist 2020. aastal ning 6 % 2021. aastal. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020; |
l) |
ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega: hariliku makrelli (Scomber scombrus) püügi puhul kuni 7 % kõnealusest piirkonnast püütud hariliku makrelli aastasest kogupüügist 2020. aastal ning 6 % 2021. aastal. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. STECF hindab esitatud teaduslikku teavet 31. juuliks 2020; |
m) |
põhjalähedaste liikide segapüügi puhul traalidega (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) (võrgusilma suurus üle 80 mm) ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas ning harilikku süvameregarneeli püügi puhul püügivahenditega, millel on kuni 19 mm sammuga sortimisvõre või samaväärne sortimisseade ja kaaspüügi eraldamise seade võrgusilma suurusega üle 35 mm ICESi 3a rajoonis ja 32 mm ICESi 4. rajoonis: kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud püügist, mis ei tohi ületada 1 % aastasest kogusaagist põhjalähedasel segapüügil ja harilikku süvameregarneeli püügil. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. STECF hindab esitatud teaduslikku teavet 31. juuliks 2020; |
n) |
merluusi põhjalähedasel püügil õngejadasid (LLS) kasutavate laevadega ICES 4. allpiirkonnas: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva (Molva molva) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles põhjalähedase püügi piirkonnas. Käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. STECF hindab esitatud teaduslikku teavet 31. juuliks 2020. |
Artikkel 11
Tehnilised erimeetmed Skagerrakis
1. Skagerrakis on keelatud pardal hoida või kasutada traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.
2. Erandina lõikest 1 võib kasutada järgmisi traale:
a) |
traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
b) |
traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm (ruutsilm), tingimusel et need on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm; |
c) |
traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki; |
d) |
traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm. |
3. Kaaspüügi eraldamise seadet on kooskõlas lõike 2 punktiga d lubatud kasutada harilikku süvameregarneeli püüdes, tingimusel et kaaspüügi katmiseks on olemas piisavad püügivõimalused ja kaaspüügi eraldamise seade on:
a) |
varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
b) |
vähemalt 3 m pikk ning |
c) |
vähemalt sama lai kui sortimisvõre. |
Artikkel 12
SepNep
SepNepi võrkude kasutamine on lubatud.
Artikkel 13
Kehtetuks tunnistamine
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2035 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 14
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. oktoober 2019
Komisjoni nimel
President
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 179, 16.7.2018, lk 1.
(2) ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (ELT L 179, 16.7.2018, lk 1).
(5) Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/2035, millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2019–2021 (ELT L 327, 21.12.2018, lk 17).
(6) Euroopa Liidu ja Norra vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.
(7) Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.
(8) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(9) Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu.
(10) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(14) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(15) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(16) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1780485/STECF+PLEN+17-02.pdf
(17) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(18) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(19) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(20) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(21) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(22) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(23) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(24) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(25) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(26) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(27) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(28) Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul on käesolevas määruses esitatud püügivahendite koodid sätestatud FAO püügivahendite klassifikatsioonis.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/47 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/2239,
1. oktoober 2019,
millega täpsustatakse loodepiirkonna vetes teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse üksikasjad ajavahemikus 2020–2021
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008, (1) eelkõige selle artiklit 13,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (3) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja komisjoni määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. |
(3) |
Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus täpsustada neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel. |
(4) |
Pärast seda kui Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik esitasid ühise soovituse, kehtestas komisjon delegeeritud määrusega (EL) 2018/2034 (4) tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes ajavahemikuks 2019–2021. |
(5) |
Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 19. märtsil 2019 vastu määruse (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 13 on antud komisjonile õigus võtta kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e. Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Iirimaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil on otsene huvi kalavarude majandamiseks loodepiirkonna vetes. Pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist esitasid kõnealused liikmesriigid 6. juunil 2019 komisjonile uue ühise soovituse, milles käsitletakse aastate 2020–2021 tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes. Kõnealust ühist soovitust muudeti 22. augustil 2019. |
(6) |
Liikmesriikide esitatud uues ühises soovituses tehti ettepanek jätkata mitut täiendavat tehnilist meedet, mille eesmärk on suurendada selektiivsust ja vähendada lossimiskohustusega hõlmatud kalavarude või liikide soovimatut püüki, ja mis kehtestati aastateks 2019–2021 delegeeritud määrusega (EL) 2018/2034 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt. |
(7) |
14. augustil 2019 jõustus uus määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil. Selle VI lisas on esitatud erisätted, milles käsitletakse loodepiirkonna vete tehnilisi meetmeid, mille hulka kuuluvad ka eeskirjad võrgusilma suuruste, seonduvate tingimuste ja kaaspüügi kohta. Lisaks viidatakse kõnealuse määruse VI lisa punktis 3 delegeeritud määrusele (EL) 2018/2034. Määruse (EL) 2019/1241 artikliga 15 on komisjonile antud õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et määruse (EL) 2019/1241 lisades sätestatud tehnilisi meetmeid muuta, täiendada, kehtetuks tunnistada või nendest erandit kehtestada, sealhulgas lossimiskohustuse rakendamisel. |
(8) |
Määrusega (EL) 2019/1241 ei ole ette nähtud üleminekumeetmeid. Selleks et tagada kooskõla käesoleva delegeeritud määruse ja määrusega (EL) 2019/1241, on vaja kohaldada määruses (EL) 2019/1241 sätestatud tingimusi, võttes samas arvesse kaasnevaid erakorralisi asjaolusid. Liikmesriikide esitatud teabe põhjal hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ühist soovitust ning jõudis järeldusele, (5) et kavandatud muudatused loodepiirkonna vetes toimuva püügitegevuse selektiivsuse suurendamiseks on mõistlikud ja suurendavad eelnevalt kindlaks määratud püügivahenditega võrreldes selektiivsust. Selle ühise soovituse koostasid ja esitasid liikmesriigid ning STECF hindas seda enne määruse (EL) 2019/1241 jõustumist, mistõttu selles kõnealusele määrusele ei viidatud. Erakorralisi asjaolusid arvesse võttes leiab komisjon siiski, et praeguses etapis ühises soovituses ja STECFi hinnangus esitatud teabe kohaselt ei ole mingit elementi, mis näitaks, et täiendavad kavandatud tehnilised meetmed ei vasta määruse (EL) 2019/1241 artiklis 15 sätestatud tehnilistele meetmetele kehtestatud nõuetele. |
(9) |
Selleks et suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatu kaaspüügi osakaalu Keldi meres, Iiri meres ja Šotimaa lääneranniku vetes, on seega asjakohane lisada põhjalähedase püügi selektiivsust suurendavaid meetmeid. Kõnealuseid tehnilisi meetmeid tuleks seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(10) |
Asjaomased teadusasutused andsid teadusliku panuse, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (6). Komisjon esitas asjaomased meetmed kirjalikuks konsulteerimiseks eksperdirühmale, kuhu kuulub 28 liikmesriiki ja Euroopa Parlament vaatlejana. |
(11) |
Juhtudel, mil surnult tagasiheite suhtarv on suhteliselt madal, leiab komisjon, et pragmaatiline ja mõistlik lähenemisviis kalavarude majandamisele on see, kui erandid kehtestatakse ajutiselt, sest neid mitte tehes ei oleks võimalik koguda olulisi andmeid tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks majandamiseks lossimiskohustuse täielikuks jõustamiseks. |
(12) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas teaduslikult põhjendatud kõrgete ellujäämismäärade alusel lossimiskohustusega seonduvat ellujäämismääral põhinevat erandit (nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega ICESi (7) 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari suhtes. Neid teaduslikke andmeid hinnati varasematel aastatel ja STECF jõudis järeldusele, (8) et erand on põhjendatud. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks selle erandi kohaldamist jätkata. Kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealuse erandi kohaldamist jätkata ajavahemikul 2020–2021. |
(13) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas teaduslikult põhjendatud tagasiheite kõrgete ellujäämismäärade alusel ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele jaoks, mis on püütud 80–99 mm võrgusilma suurusega traallaudadega põhjatraaliga ICESi 7d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. Neid teaduslikke andmeid hinnati varasematel aastatel ja STECF on jõudnud järeldusele, (9) et tõendid on piisavad. Uue ühise soovituse kohaselt tuleks erandi kohaldamist jätkata. Kuna asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealuse erandi kohaldamist jätkata ajavahemikul 2020–2021. |
(14) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas ellujäämismääral põhinevat erandit norra salehomaari jaoks, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või üle selle, ning norra salehomaari jaoks, mis on püütud põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse valikuliselt ka muid püügivahendeid (TRI ja TR2 rühma kuuluvad püügivahendid). Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite kõrget ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (10) et selektiivtraaliga tehtud ellujäämusuuring andis piisavalt andmeid, kuid et raske on hinnata üldmõju, mida avaldab norra salehomaari ulatuslik püük muude püügivahenditega. STECF märkis, et oletades, et suhteliselt kõrge ellujäämismäär kehtib kõigi püügivahendite korral, kohaldatakse selle püügiviisi suhtes suhteliselt madalat tagasiheitemäära. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(15) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas ellujäämismääral põhinevat erandit norra salehomaari jaoks, mis on püütud kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ICESi 6a rajoonis traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm. Liikmesriigid on esitanud kõnealuse püügitegevuse korral norra salehomaari tagasiheite kõrget ellujäämismäära tõendavad teaduslikud andmed. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(16) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütud railaste ellujäämismääral põhinevat erandit, kuni esitatakse üksikasjalikud teaduslikud tõendid ellujäämismäärade kohta kõigi laevastikuosade ning püügivahendite, püügipiirkondade ja liikide kombinatsioonide lõikes. Kui paar erandit välja jätta, peab STECF ellujäämismäärasid siiski üldiselt stabiilseks, (11) kuid märgib, et on vaja täiendavaid andmeid. Asjaomaste andmete kogumiseks peab kalapüük jätkuma. Erandi võib seega teha, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peavad esitama iga aasta 1. maiks a) ellujäämuse suurendamiseks koostatud kava ja puuduolevad STECFi poolt osutatud andmed, mida STECF igal aastal hindab; b) tehtud tööd kajastavad aastaaruanded ning ellujäämuse suurendamise kavas tehtud mistahes muudatused või kohandused. |
(17) |
Pidades silmas railaste ellujäämismäära leiti, et käguraide (Leucoraja naevus) ellujäämismäär on teiste liikide omast märgatavalt madalam. Lisaks näib teaduslik arusaam kõnealuse liigi ellujäämismustritest vähem selgena. Kui aga see liik erandi kohaldamisalast välja jätta, siis püügitegevus katkeks ning andmeid ei kogutaks järjepidevalt ega korrektselt. Vastavad tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (12) et kägurai ellujäämist käsitlevate eksperimentide kohta on algatatud kaks uut uuringut, kuid selleks, et teha ühe või kahe aasta pärast ellujäämismäära kohta lõplik otsus, on vaja rohkem vaatlusi. Seega peaks kõnealune erand kehtima kaks aastat ning kiiremas korras tuleks välja töötada uued uuringud ja täiuslikumad ellujäämust soodustavad meetmed ja need STECFile hindamiseks esitada niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. |
(18) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 hõlmas ellujäämismääral põhinevaid erandeid atlandi merilesta jaoks, mis on püütud abarate või traallaudadega traalidega ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, et kõnealune ellujäämusuuring on kindlapõhjaline ja osutab suhteliselt kõrgele ellujäämismäärale. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(19) |
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 sisaldas ellujäämismääral põhinevat erandit liikide jaoks, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkond). Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks kõnealuses piirkonnas püütud liikide tagasiheite kõrget ellujäämismäära. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, et püüniste ja mõrdadega toimuva püügitegevuse korral on tagasiheidetud liikide ellujäämismäär tõenäoliselt kõrge. Kõnealust erandit võib seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(20) |
Uues ühises soovituses pakutakse välja pikendus ellujäämismääral põhinevale erandile ICESi 7a–7k rajoonis atlandi merilesta jaoks, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ja mille pikkus on maksimaalselt 24 meetrit ning millega püütakse kala kuni 12 meremiili kaugusel rannikust lühiajaliselt, st mitte üle 1,5 tunni jooksul, ja piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Need andmed esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (13) et teaduslikud andmed on hea kvaliteediga. Sellegipoolest märkis STECF, et andmed ei hõlma kõiki asjaomaseid liikmesriike ja et selle püügitegevuse korral sõltub ellujäämus paljudest teguritest ning on vägagi varieeruv. STECF märkis, et atlandi merilesta eluvõimelisuse kohta esitati uusi tõendeid, mis pärinesid Inglismaa edelapüügipiirkonna piimtraalpüügil saagi vette tagasi laskmise punktist. Liikmesriigid on välja töötanud kolmeaastase projekti, mille eesmärk on saada atlandi merilesta kohta vahetult kogutud ellujäämismäära hinnanguid ICESi 7d, 7f ja 7 g rajoonides, kuid 7h, 7j ja 7k rajoonid on katmata. Kõnealuse projektiga aidatakse kaasa tegevuskava eesmärkide saavutamisele ja soovitatud erandi hindamiseks vajalike tõendite kogumisele. STECF märkis, et liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas soovitatud erand on seotud atlandi merilesta varude kaaspüügi vähendamise kavaga ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis. Sellistel asjaoludel peaks ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis atlandi merilesta suhtes kehtestatud erand piirduma ühe aastaga, et võimaldada veel andmeid koguda, ning liikmesriikidelt tuleks nõuda asjakohaste andmete esitamist, mille alusel saaks STECF täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjon erandi põhjendatuse läbi vaadata. Kõnealust erandit võib seega ICESi 7h, 7j ja 7k rajoonis atlandi merilesta suhtes kohaldada 31. detsembrini 2020 ning asjaomased liikmesriigid peaksid tegema veel katseid ja esitama STECFile hindamiseks teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. |
(21) |
Uues ühises soovituses pakutakse välja ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta jaoks, mis on püütud põhjanoodaga ICESi 7d rajoonis. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks atlandi merilesta tagasiheite kõrget ellujäämismäära kõnealuses piirkonnas. Tõendid esitati STECFile, kes jõudis järeldusele, (14) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed ja tagavad kõnealuste kalavarude puhul ellujäämismäära usaldusväärse hinnangu. Seega tuleks kõnealune erand lisada uude, aastateks 2020–2021 koostatud tagasiheitekavva. |
(22) |
Delegeeritud määrusega (EL) 2018/2034 lisati teatud püügitegevuse jaoks lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid. STECF vaatas liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (15) et liikmesriikide esitatud dokumendid sisaldasid põhjendatud argumente selektiivsuse suurendamise raskuste ja soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalsete kulude kohta, mida mõnel juhul toetas ka kulude kvalitatiivne hinnang. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsentidele kõnealuste vähese tähtsusega erandite kohaldamist:
|
(23) |
Uues ühises soovituses on välja pakutud lossimiskohustusega seonduvad vähese tähtsusega erandid:
|
(24) |
STECF vaatas ICESi 6. alapiirkonnas ning 7b–7k rajoonis põhjatraale, nootasid ja piimtraale kasutavate laevadega püütud stauriidi ja hariliku makrelli puhul tehtavate uute vähese tähtsusega erandite kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja kes jõudis järeldusele, (16) et tõenditest, mille kohaselt soovimatu püügi lossimisega kaasneb kulu, ei piisa selle tõendamiseks, et see kulu on ebaproportsionaalne. Asjaomaste kalavarude puhul peaks prioriteediks olema selektiivsuse suurendamine, kuna see vähendab soovimatu püügi käitlemise kulu. STECF märkis ka seda, et Keldi mere kaitsealal põhjatraalide või nootadega püüdvate laevade suhtes tehniliste erimeetmete kehtestamine võib vähendada stauriidi, hariliku makrelli ja muude liikide soovimatut püüki. Nende meetmete tõhusust tuleks jälgida. Võttes arvesse, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, võib kõnealused erandid kehtestada üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(25) |
STECF vaatas ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis flaami paneeliga piimtraale kasutavate laevadega püütud hariliku merikeele puhul tehtava uue vähese tähtsusega erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (17) et lisaks Belgia ja Iirimaa andmetele oleks vaja ka teisi liikmesriike käsitlevaid andmeid. Samuti võib liikmesriikide läbiviidavates katsetes kasutatava flaami paneeli tõhusus olla piiratud, ning see ei pruugi tagada kõnealustel katsetel täheldatud soovimatu püügi vähenemist. STECF märgib, et kasu oleks seda tõendavast täiendavast teabest, ja on nõus, et praegu kasutatav flaami paneel parandab hariliku merikeele puhul selektiivsust. Võttes arvesse, et püügitegevust peab 7h, 7j ja 7k rajooni kohta vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, võib uue erandi kehtestada üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealust erandit tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(26) |
STECF vaatas ICESi 7a rajoonis piimtraalidega põhjalähedaste liikide segapüügina püütud põhjamere garneeli puhul tehtava uue vähese tähtsusega erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (18) et erandit õigustab see asjaolu et selektiivsuse märkimisväärset suurenemist on väga keeruline saavutada ja et soovimatu saagi käitlemise kulu on ebaproportsionaalne. STECF märgib aga, et erandi toetamiseks esitatud kvalitatiivne teave on piiratud ning esitatud teave ei pruugi olla representatiivne. Võttes arvesse esitatud teavet, võib tagasiheide olla väga väike ning selle puhul ei pruugi vähese tähtsusega vähendamine vajalik olla. Kõnealust erandit võib seega kohaldada ajavahemikul 2020–2021. |
(27) |
STECF vaatas põhjatraali ja piimtraaliga püütud, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi ning põhjatraaliga püütud hirvkala ja põhjaatlandi hõbekala uue vähese tähtsusega erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (19) et liikmesriigid esitasid andmeid piiratud ulatuses ja et tõenditest, mille kohaselt soovimatu püügi lossimisega kaasneb kulu, ei piisa selle tõendamiseks, et see kulu on ebaproportsionaalne. STECF märgib, et asjaomaste kalavarude puhul peaks prioriteediks olema selektiivsuse suurendamine, kuna see vähendaks soovimatu püügi käitlemise kulu. Võttes arvesse, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, võib kõnealused erandid kehtestada üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(28) |
STECF vaatas ICESi 7b–7c ja 7e–7k rajoonis põhjatraalidega (võrgusilma suurus 80 mm või üle selle) püütud kilttursa puhul tehtava uue vähese tähtsusega erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (20) et esitatud teabest ilmneb, et kilttursa puhul on selektiivsust keeruline suurendada, kuna sellega kaasneb turustatava saagi märkimisväärne lühiajaline kadu. STECF märgib, et Keldi mere kaitseala tehniliste erimeetmetega eeldatavalt vähendatakse kilttursa soovimatut püüki, kuid võimalikke saavutusi on veel vara hinnata. Võttes arvesse, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, võib kõnealuse erandi kehtestada üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid katseid ja esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(29) |
STECF vaatas ICESi 6a rajoonis Šotimaa lääneranniku vete homaari püügil kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraalidega püütud, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa puhul tehtava uue vähese tähtsusega erandi kohta liikmesriikide poolt esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (21) et analüüs on põhjendatud soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalse kulu analüüsiga. STECF märgib, et kulud tunduvad mõistlikuna, ehkki puuduvad objektiivsed võimalused hindamaks, kas kulud on realistlikud või tuleb neid pidada ebaproportsionaalseteks. Võttes arvesse, et püügitegevust peab vajalike andmete kogumise tagamiseks jätkama, võib kõnealuse erandi kehtestada üheks aastaks, kuid liikmesriigid peaksid esitama asjakohased andmed, mis võimaldaksid STECFil täielikult hinnata erandi põhjendatust ja komisjonil selle läbi vaadata. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama teabe STECFile hindamiseks niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kõnealuseid erandeid tuleks seega kohaldada ajutiselt 31. detsembrini 2020. |
(30) |
Selleks et tagada tagasiheite määra usaldusväärne hindamine lubatud kogupüügi kehtestamiseks, peavad liikmesriigid juhtudel, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kogu kõnealuse erandiga hõlmatud kalalaevastiku kohta. |
(31) |
Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul peab jätkama kalapüüki ja andmekogumist, et STECFi poolt tehtud märkusi arvesse võtta. Sellistel juhtudel on asjakohane järgida pragmaatilist ja konservatiivset lähenemisviisi kalavarude majandamisele, tehes erandeid ajutiselt. Selliste erandite tegemata jätmine takistaks andmete kogumist, mis on vajalik saagi tagasiheite nõuetekohaseks ja teadlikuks haldamiseks, et täielikult täita lossimiskohustust. |
(32) |
Kuna on esitatud uus ühine soovitus, on asjakohane tunnistada delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 kehtetuks ja see asendada uue õigusaktiga. |
(33) |
Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2020, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lossimiskohustuse rakendamine
ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedase püügi suhtes aastatel 2020–2021 vastavalt käesolevale määrusele.
Artikkel 2
Mõisted
1. „Flaami paneel“ (ingl Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:
— |
tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; |
— |
ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt; |
— |
pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m. |
2. „Selektiivtraali paneel“ (ingl k seltra panel) – valikut võimaldav sortimisseade, mis:
a) |
koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või vähemalt 300 mm (ruutsilm) ja mis on paigaldatud noodapära sirges osas asuvasse neljast paneelist koosnevasse karpsektsiooni; |
b) |
on vähemalt 3 meetrit pikk; |
c) |
asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 meetrit ning |
d) |
on sama lai kui traali karpsektsiooni ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni). |
3. „Sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava.
4. „CEFASi sortimisrest“ (ingl k CEFAS netgrid) – sortimisvõrega sortimisseade, mille on välja töötanud keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (The Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, CEFAS) homaari püügiks Iiri meres.
5. „Üles-alla veetavate võrgutrossidega traal“ (ingl k flip-flap trawl) – sortimisrestiga varustatud võrgutraal, mis on mõeldud selleks, et vähendada homaari püügi puhul tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüüki.
6. „Ülesveetav võrgutross“ (ingl k flip-up rope) – põhjalähedase püügi piimtraalidel kasutatava püügiseadme selline modifikatsioon, mis aitab vältida nii püügiseadet kui ka püütud saaki kahjustavate kivide ja rahnude traali sattumist.
7. „Merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli, tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja mis tahes merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist.
8. „Keldi mere kaitseala“ – ICESi 7f ja 7 g rajoonis ning osaliselt 7j rajooni veed põhja pool laiuskraadi 50° N ja ida pool pikkuskraadi 11°W.
Artikkel 3
Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse
a) |
lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: (22) FPO, FIX ja FYK) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
b) |
põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus on 100 mm või rohkem, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
c) |
põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 määratletud (so parema selektiivsusega) püügivahendeid, ICESi 7. alapiirkonnas püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes; |
d) |
traallaudadega põhjatraaliga (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus on 80–110 mm, ICESi 6a rajoonis kuni 12 meremiili kaugusel rannikust püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes. |
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.
Artikkel 4
Ellujäämismääral põhineva erand hariliku merikeele puhul
1. ICESi 7d rajoonis kuni kuue meremiili kaugusel rannikust, kuid väljaspool noorkalade kasvuala kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit hariliku merikeele (Solea solea) püügi suhtes juhtudel, kus püütud isendid on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja püütud traallaudadega põhjatraalidega (püügivahendite koodid OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm ning mida kasutatakse laevadel,
a) |
mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW ning |
b) |
kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem, ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi. |
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 5
Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega loodepiirkonna vetes (ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas) püütud railaste (Rajiformes) suhtes.
2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab kõnealusele teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 31. juuliks.
3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 6
Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta puhul
1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse
a) |
ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis abaratega (püügivahendite koodid: GTR, GTN, GEN, GN) püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes; |
b) |
ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis traallaudadega traalidega (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes; |
c) |
atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (TBB), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga; |
d) |
atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7a–7k rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (TBB), mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW või mille maksimaalne pikkus on 24 meetrit ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning millega püügi käigus ei ületa traalimise keskmine kestus 1,5 tundi; |
e) |
ICESi 7d rajoonis põhjanootadega (püügivahendi kood: SDN) püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes. |
2. ICESi rajoonides 7h, 7j ja 7k püütud atlandi merilesta puhul kohaldatakse lõike 1 punktides c ja d osutatud erandeid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad ICESi rajoonides 7h, 7j ja 7k püütud atlandi merilesta puhul kohaldatavat erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab sellele teabele oma hinnangu 31. juuliks 2020.
3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 7
Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide puhul
1. ICESi 5. alapiirkonnas (välja arvatud 5a rajoonis ja üksnes 5b rajooni liidu vetes) ning 6. ja 7. alapiirkonnas kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: FPO, FIX, FYK) püütud liikide suhtes.
2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.
Artikkel 8
Vähese tähtsusega erandid
1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:
a) |
merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b–7k rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse 80 mm võrgusilma suurusega või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
b) |
hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f ja 7 g rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF); |
c) |
hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7d, 7e, 7f, 7 g ja 7h rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga; |
d) |
kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul 2020. aastal kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b, 7c ja 7e–7k rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX), mille võrgusilma suurus on alates 80 mm; |
e) |
stauriidi (Trachurus spp.) puhul 2020. aastal kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kõrvalpüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügina püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX); |
f) |
hariliku makrelli (Scomber scombrus) puhul 2020. aastal kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kõrvalpüügist, mis on ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7b–7k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügina püütud laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale; |
g) |
hariliku merikeele (Solea solea) puhul 2020. aastal kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7a, 7j ja 7k rajoonis püütud laevadega, millel kasutatakse piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2) ja millel on suurendatud selektiivsus (flaami paneel); |
h) |
kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul 2020. aastal kuni 5 % selle liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7. alapiirkonnas püütud laevadega, millel kasutatakse 70–99 mm võrgusilma suurusega (TR2) põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ja 80–199 mm võrgusilma suurusega (BT2) piimtraale (TBB); |
i) |
hirvkala (Caproidae) puhul 2020. aastal kuni 0,5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist, mis on ICESi 7b, 7, 7f ja 7k rajoonis püütud põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega; |
j) |
põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) puhul 2020. aastal kuni 0,6 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on ICESi 5b rajoonis (ELi veed) ja ICESi 6. alapiirkonnas püütud laevadega, millel kasutatakse põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm (TR1); |
k) |
kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul 2020. aastal kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, mis on ICESi 6a rajoonis Šotimaa lääneranniku vete norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil püütud laevadega, millel kasutatakse kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, OT, TBN, TB); |
l) |
põhjalähedaste liikide segapüügi puhul ICESi 7a rajoonis laevadega, millega püütakse põhjamere garneeli ja millel kasutatakse piimtraale (TBB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 31 mm; |
kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate liikide kombineeritud kogus, mis ei ületa 0,85 % atlandi merilesta ja 0,15 % merlangi aastasest kogupüügist põhjalähedaste liikide kombineeritud segapüügina.
2. Lõike 1 punktides d–k sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse 31. detsembrini 2020. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe niipea kui võimalik ning mitte hiljem kui 1. maiks 2020. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab sellele teaduslikule teabele oma hinnangu enne 31. juulit 2020.
Artikkel 9
Tehnilised erimeetmed Keldi mere kaitsealal
1. Keldi mere kaitsealal tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad peavad kasutama üht järgmistest püügivahenditest:
a) |
110 mm noodapära 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; (23) |
b) |
100 mm T90-tüüpi noodapära; |
c) |
100 mm noodapära 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; |
d) |
120 mm noodapära. |
2. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 5 % moodustab norra salehomaari püük, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:
a) |
300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 80 mm; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakent; |
b) |
selektiivtraali paneelid; |
c) |
kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas; |
d) |
100 mm noodapära 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; |
e) |
kahekordne noodapära, kusjuures kõige ülemise noodapära T90 võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm. |
3. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 55 % moodustab merlangi püük või Euroopa merluusi, megrimi ja euroopa merikuradi püük kokku, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:
a) |
100 mm noodapära 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; |
b) |
90 mm T90-tüüpi noodapära; |
c) |
80 mm noodapära 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; |
d) |
80 mm noodapära, mille kahemeetrise silindri ruudukujulise võrgusilma suurus on 100 mm. |
4. Erandina lõikest 1 peavad laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning mille kogupüügist ICESi 7f rajoonis (5° läänepikkusest ida pool) moodustavad tursklased (Gadidae) alla 10 %, kasutama noodapära, mille võrgusilma suurus on 80 mm ja mis on varustatud 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.
5. Kõnealuste püügivahendivariantide alternatiivina võib kasutada selektiivsust võimaldavat püügivahendit või seadet, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega kui lõigetes 1–4 osutatud püügivahendivariandid.
Artikkel 10
Tehnilised erimeetmed Iiri merel
1. ICESi 7a rajoonis (Iiri meri) tegutsevad põhjatraale või nootasid kasutavad kalalaevad peavad järgima lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi meetmeid.
2. Laevad, milledel kasutatakse põhjatraale ja nootasid, mille noodapära võrgusilma suurus on 70 mm või üle selle, kuid väiksem kui 100 mm ja mille kogupüügist moodustab norra salehomaari püük üle 5 %, kasutama üht järgmistest püügivahenditest:
a) |
300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken; alla 12 meetri pikkustel laevadel võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakent; |
b) |
selektiivtraali paneelid; |
c) |
kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas; |
d) |
CEFASi sortimisvõre; |
e) |
üles-alla veetavate võrgutrossidega traal. |
3. Alates 12 m üldpikkusega laevad, millel püügiks kasutatakse põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, peavad kasutama üht järgmistest püügivahenditest:
a) |
120 mm noodapära; |
b) |
eliminaator-tüüp traal, mille paneeli võrgusilma suurus on 600 mm ja noodapära 100 mm. |
4. Alates 12 m üldpikkusega laevad, mis kasutavad püügiks põhjatraale või nootasid ning kus kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, peavad kasutama noodapära, mille võrgusilma suurus on 100 mm ja mis on varustatud 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga. Seda sätet ei kohaldata laevadel, mille püügist moodustab norra salehomaari püük üle 30 % või ebakammkarbi püük üle 85 %.
5. Kõnealuste püügivahendivariantide alternatiivina võib kasutada selektiivsust võimaldavat püügivahendit või seadet, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega kui lõigetes 1–4 osutatud püügivahendivariandid.
Artikkel 11
Tehnilised erimeetmed Šotimaa lääneranniku vetes
1. Alates 1. juulist 2020 peavad ICESi 6a ja 5b rajoonis liidu vetes ida pool 12° läänepikkust (Šotimaa lääneranniku veed) põhjatraalide või nootadega püüdvad kalalaevad täitma järgmisi tehnilisi meetmeid:
a) |
vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakna (fikseeritud paigutusega) kohustuslik kasutamine laevade puhul, mille noodapära võrgusilma suurus on alla 100 mm; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 m ja/või mille mootori võimsus on kuni 200 kW, võib paneeli kogupikkus norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil olla 2 m ja selektiivakna pikkus 200 mm; |
b) |
vähemalt 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivakna (fikseeritud paigutusega) kohustuslik kasutamine laevade puhul, mille noodapära võrgusilma suurus on 100–119 mm ja kui saagist üle 30 % moodustab norra salehomaar (Nephrops norvegicus). |
2. Kõnealuste meetmete alternatiivina võib kasutada selektiivsust võimaldavat püügivahendit või seadet, mis on STECFi hinnangu kohaselt tursa, kilttursa ja merlangi püügi puhul samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega kui lõikes 1 osutatud meetmed.
Artikkel 12
Kehtetuks tunnistamine
Delegeeritud määrus (EL) 2018/2034 tunnistatakse kehtetuks.
Määruse (EL) 2019/1241 (24) VI lisa B osa punkti 3 viidet määrusele (EL) 2018/2034 käsitatakse viitena käesoleva määruse artiklitele 9 ja 10.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 1. oktoober 2019
Komisjoni nimel
President
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 83, 25.3.2019, lk 1.
(2) ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).
(4) Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/2034, millega kehtestatakse tagasiheitekava teatava põhjalähedase püügi puhul loodepiirkonna vetes aastatel 2019–2021 (ELT L 327, 21.12.2018, lk 8).
(5) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(6) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(7) Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu
(8) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(9) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(10) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf
(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(14) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(15) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf
(16) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(17) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(18) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(19) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(20) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(21) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf
(22) Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui 10-meetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.
(23) Vastavalt määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osale.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/59 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2240,
16. detsember 2019,
millega määratakse kindlaks andmekogumite tehnilised üksikasjad, kehtestatakse teabe edastamise tehnilised vormingud ning määratakse kindlaks kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu tööjõu valdkonna valikuuringu korraldamisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1700
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1, artikli 8 lõiget 3 ja artikli 13 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Et tagada tööjõu valdkonnas valikuuringu nõuetekohane elluviimine, tuleks komisjonil täpsustada andmekogumite tehnilised üksikasjad, teabe edastamiseks vajalikud tehnilised vormingud ning kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu. |
(2) |
Liikmesriigid ja liidu institutsioonid peaksid kasutama territoriaalüksuste, hariduse, ametialade ja majanduse valdkonna puhul statistilisi liigitusi, mis on kooskõlas NUTS, (2) ISCED, (3) ISCO (4) ja NACE (5) liigitustega. |
(3) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega täpsustatakse tööjõu valdkonnas andmekogumite tehnilised üksikasjad, liikmesriikidelt komisjonile (Eurostatile) teabe edastamiseks vajalikud tehnilised vormingud ning kvaliteediaruannete edastamiseks vajalikud üksikasjad ja nende sisu.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„peamine muutuja“ – kvartaalse perioodilisusega muutuja; |
2) |
„struktuuriline muutuja“ – aasta-, kahe aasta või kaheksa aasta põhine või lisateemasid käsitlev muutuja; |
3) |
„muutujate miinimumkogum“ – muutujad, mida kogutakse kõigi leibkonna liikmete kohta, et oleks võimalik teha analüüse nii leibkonna kui ka individuaalsel tasandil, jaotatuna leibkondade konkreetsete tunnuste järgi; |
4) |
„valimi rotatsioon“ – kogu valimi jaotumine sarnase suuruse ja disainiga vaatlusüksuste alamvalimiteks, millega täpsustatakse kordade arv ja aasta täpne vaatluskvartal, mille kohta vaatlusüksus uuringus teavet annab; |
5) |
„laine“ – vaatlusüksuste alamvalim, mille suhtes tuleb küsitleda samal n-ndal korral vastavalt valimi rotatsioonile vaatluskvartalis; |
6) |
„aasta valimi ühtne jaotus“ aasta kõigi vaatluskvartalite suhtes – iga kvartalivalim on kogu aasta valim jagatud neljaga; |
7) |
„kvartali valimi ühtne jaotus“ kvartali kõigi vaatlusnädalate suhtes – iga nädalavalim on kogu kvartali valim jagatud kvartali nädalate arvuga; lubatud varieerumine, mis on sätestatud artikli 6 lõigetes 2 ja 3, kehtib mõlema jaotuse kohta; |
8) |
„sõltumatute vaatluste valim“ – valim, mille puhul esineb iga vaatlusüksus ainult üks kord vastavalt valimi disainile; |
9) |
„usalduspiirid“ – elanikkonna rühmade hinnanguline suurus, millest väiksema hulga puhul tuleb arvud jätta avaldamata või avaldada hoiatusega; |
10) |
„palgatöötajad“ – 15–89aastased (täisaastates vaatlusnädala lõpu seisuga) isikud, kes kuulusid vaatlusnädala jooksul ühte järgmistest kategooriatest:
Omatarbeks tootmises osalevaid töötajaid, vabatahtlikke töötajaid, tasustamata praktikante ja muus vormis töötavaid isikuid ei loeta nende tegevuste alusel tööhõive hulka kuuluvateks isikuteks; |
11) |
„töötud“ – 15–74aastased (täisaastates vaatlusnädala lõpu seisuga) isikud, kes
Aktiivse tööotsimise kindlaksmääramiseks on sellised sammud järgmised:
Hooajatöötajaid, kes vaatlusnädala jooksul ei tööta (hooajavälisel ajal), kuid kes eeldatavasti naasevad oma hooajatööle, loetakse „töö leidnud isikuteks“; |
12) |
„tööjõu hulka mittekuuluvad isikud“ – isikud, kes kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:
|
Artikkel 3
Muutujate kirjeldus
1. Alamteemaga „Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul“ seotud kvartali-, aasta-, kahe aasta ja kaheksa aasta põhiste muutujate kirjeldus ja tehniline vorming ning andmete edastamisel kasutatavad koodid ja muutujate miinimumkogumisse kuuluvad muutujad on esitatud käesoleva määruse I lisas.
2. Asjaomasel aastal kogutavate kaheksa aasta põhiste muutujate arv ei ole suurem kui 11, välja arvatud järgmistel juhtudel:
a) |
alamteema „Töökorraldus ja tööaja korraldus“ puhul, mille puhul ei ole muutujate arv asjaomasel aastal suurem kui kümme; ning |
b) |
alamteemade „Noored tööturul“ ja „Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee“ puhul, mille puhul ei ole kaheksa aasta põhiste muutujate koguarv asjaomasel aastal rohkem kui seitse. |
3. Lisateema kohta iga nelja aasta järel kogutavate struktuuriliste muutujate arv ei ole asjaomasel aastal suurem kui 11.
Artikkel 4
Statistilised üldkogumid, vaatlusüksused ja reeglid andmeesitajatele
1. Tööjõu valdkonna sihtkogum on kõik isikud, kes elavad tavaliselt liikmesriigi territooriumil tavaleibkondades.
2. Tööjõu valdkonna andmeid kogutakse vaatlusüksuste valimi põhjal, mille moodustavad tavaleibkonnad või tavaleibkondadesse kuuluvad üksikisikud.
3. Teave esitatakse
a) |
teemade „Tehnilised andmed“ ning „Üksikisiku ja leibkonna tunnused“ puhul olenemata vanusest kõigi isikute kohta; |
b) |
teema „Osalemine hariduses ja koolituses“ puhul kõigi 15–74aastaste isikute kohta; |
c) |
kõigi muude teemade puhul kvartali, aasta ja kahe aasta põhiste muutujate alusel kõigi 15–89aastaste isikute kohta; |
d) |
alamteemade „Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul“ ning „Tööõnnetused ja muud tööga seotud terviseprobleemid“ puhul kaheksa aasta põhiste muutujate alusel kõigi 15–74aastaste isikute kohta; |
e) |
alamteema „Pension ja tööturul osalemine“ puhul kaheksa aasta põhiste muutujate alusel kõigi 50–74aastaste isikute kohta; |
f) |
alamteemade „Noored tööturul“ ja „Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee“ puhul kaheksa aasta põhiste muutujate alusel kõigi 15–34aastaste isikute kohta; |
g) |
alamteema „Töö ja pereelu ühitamine“ puhul kaheksa aasta põhiste muutujate alusel kõigi 18–74aastaste isikute kohta; |
h) |
alamteema „Töökorraldus ja tööaja korraldus“ puhul kaheksa aasta põhiste muutujate alusel kõigi 15–74aastaste palgatöötajate kohta. |
Kõigis vanuserühmades on ettenähtud vanusepiirid kaasa arvatud.
4. Proxy-intervjuud on lubatud, kuid nende arv peab olema võimalikult väike.
Artikkel 5
Vaatlusperioodid ja -kuupäevad
1. Tööjõu valdkonnas kogutav teave on üldiselt seotud olukorraga ühe nädala jooksul, mis kestab esmaspäevast pühapäevani ja moodustab vaatlusnädala.
2. Isiku vanus on isiku vanus täisaastates vaatlusnädala lõpu seisuga.
3. Vaatluskvartalid on järgmised:
a) |
iga aasta kvartalid on aasta 12 kuud jagatud neljaga nii, et jaanuar, veebruar ja märts moodustavad esimese kvartali, aprill, mai ja juuni teise kvartali, juuli, august ja september kolmanda kvartali ning oktoober, november ja detsember neljanda kvartali; |
b) |
vaatlusnädalad jaotuvad vaatluskvartalites nii, et nädal kuulub punktis a kindlaks määratud kvartalisse, millesse kuulub vähemalt neli selle nädala päeva (nn neljapäeva reegel), välja arvatud juhul, kui sellest tingituna koosneks aasta esimene kvartal ainult 12 nädalast. Sel juhul moodustatakse kõnealuse aasta kvartalid järjestikuste 13nädalaste kogumitena; |
c) |
kui punkti b kohaselt koosneb kvartal 13 nädala asemel 14 nädalast, peaksid liikmesriigid üritama jaotada valimi kõigile 14 nädalale; sellega kaasneb võimalus jagada tavaliselt üheks nädalaks määratud valim kahe nädala vahel; |
d) |
kui valimi jaotamine kvartali kõigi 14 nädala vahel ei ole võimalik, võib asjaomane liikmesriik kvartali ühe nädala välja jätta, jättes selle valimiga hõlmamata; |
e) |
jagatud valimiga nädalad ja väljajäetav nädal peaksid olema tööpuuduse, tööhõive ja tegelikult töötatud töötundide keskmise arvu poolest tüüpilised ning kuuluma kuusse, milles on viis neljapäeva; |
f) |
2021. aasta esimene kvartal algab esmaspäeval, 4. jaanuaril 2021. |
4. Vaatlusaasta moodustavad kõnealuse aasta neli vaatluskvartalit.
Artikkel 6
Valimi üksikasjalikud tunnused
1. Andmete kogumiseks kasutatakse iga vaatlusüksuse kohta ühte vaatlusnädalat. Vaatlusüksuse vaatlusnädal määratakse enne välitööd.
2. Peale määruse (EL) 2019/1700 III lisa punktis 1 kindlaks määratud kvartalipõhiste nõuete jaotatakse vaatlusaasta kogu riigi valim ühtlaselt kõigi aasta vaatluskvartalite vahel. Igas vaatluskvartalis jaotatakse kogu kvartali valim ühtlaselt kõigi kvartali vaatlusnädalate vahel, välja arvatud 14nädalaste kvartalite puhul, kui valimi võib kõigepealt jaotada ühtlaselt 13 vaatlusnädala vahel ja seejärel kasutada üht järgmistest võimalustest:
a) |
ühele vaatlusnädalale määratud valim jaotatakse omakorda kahe tüüpilise vaatlusnädala vahel, et hõlmata kõiki 14 nädalat; |
b) |
üks tüüpiline nädal jäetakse välja kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 3. |
3. Lõikes 2 ja määruse (EL) 2019/1700 III lisa punktis 1 osutatud kogu valimi jaotamisel ei tohi riigi tasandi täpsetest osadest kalduda kõrvale rohkem kui 10 %, välja arvatud liikmesriigid, kes koostavad kuu töötuse statistikat, mille puhul on lubatud kvartalis kuni 5 nädala jooksul täpsest iganädalasest osast kalduda kõrvale 15 %. Need liikmesriigid peavad kvartaalse statistilise kaalu suhtes rakendama deterministlikku korrektsiooni, tagades, et selle kaalu rakendamisel on iga kvartali nädalad võrdselt esindatud. NUTSi 2. piirkondlikul tasandil tuleb järgida 10 % piirmäära võimalikult suures ulatuses.
4. Sõltumatute vaatluste alamvalimid, mis viitavad vaatlusaasta kõikidele nädalatele, peavad vastama võimalikult suures ulatuses lõigetes 2 ja 3 sätestatud jaotusnõuetele.
5. Kõik jaotusnõuded, millele on viidatud punktides 2–4, peavad olema täidetud kas brutovalimi või netovalimi suhtes.
6. Kõigi peamiste muutujate suhtes edastatakse igas kvartalis andmed kogu valimi kohta.
7. Kõigi struktuuriliste muutujate suhtes edastatakse andmed vaatlusaasta iga kvartali kohta, iga kvartali vähemalt ühe laine kohta ja kogu kvartali valimist vähemalt ühe kaheksandiku kohta. Täpsemalt tähendab see järgmist:
a) |
kõigi aasta- ja kahe aasta põhiste struktuuriliste muutujate puhul, mille puhul on vaja ainult aasta keskmisi näitajaid, edastatakse andmed kas
Kahe aasta põhiste struktuuriliste muutujate valim on aastapõhiste struktuuriliste muutujate valimi osa; |
b) |
kaheksa aasta põhiste muutujate andmed ja lisateemade muutujate andmed edastatakse vaatlusaasta kõiki nädalaid käsitlevate sõltumatute vaatluste ühe alamvalimi kohta. See alamvalim on aasta- ja kahe aasta põhiste struktuuriliste muutujate valimi osa; |
c) |
punktides a ja b kindlaks määratud alamvalimi puhul kasutatakse alati kogu lainet. |
8. Liikmesriigid, kes kasutavad tavaleibkonda kuuluvate isikute valimit, võivad edastada nende leibkondade teisi liikmeid käsitlevat teavet (edaspidi „muutujate miinimumkogum“) sõltumatute vaatluste alamvalimi (edaspidi „leibkonna alamvalim“) kohta, mis on koostatud selliselt, et:
a) |
leibkonna alamvalim koosneb sõltumatutest vaatlustest, mis kajastavad vaatlusaasta kõiki nädalaid. Saadud aastapõhine valim peab isikute puhul, kes kuuluvad nii tavaleibkonna valimisse kui ka leibkonna alamvalimisse, vastama võimalikult suurel määral lõigetes 2 ja 3 sätestatud jaotumise nõuetele; |
b) |
leibkonna alamvalim hõlmab vähemalt üht lainet kvartali kohta või vähemalt 15 000 leibkonda. |
9. Liikmesriigid, kes kasutavad
a) |
üksikisikute valimit, |
b) |
lõikes 8 kindlaks määratud leibkonna alamvalimit ning |
c) |
kaheksa aasta tagant mõõdetavate alamteemade puhul alamvalimit, mis erineb leibkonna alamvalimist, |
edastavad kõigi selle leibkonna liikmete kohta, kuhu vastamiseks väljavalitud isikud asjaomasel aastal iga kaheksa aasta tagant mõõdetavade alamteemadega seoses kuuluvad, ja samade vaatlusperioodide kohta andmed teemade „Tehnilised andmed“ ning „Üksikisiku ja leibkonna tunnused“ kõigi osade kohta, mis samuti moodustavad muutujate miinimumkogumi osa.
Kõnealune edastusviis kehtib iga kaheksa aasta tagant mõõdetavate alamteemade „Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul“, „Pension ja tööturul osalemine“ ning „Töö ja pereelu ühitamine“ kohta.
Artikkel 7
Andmete kogumise perioodid ja meetodid
1. Tööjõu valdkonnas toimuvad teabe kogumise küsitlused vahetult vaatlusnädalale järgneval nädalal, kuid mitte hiljem kui viie nädala jooksul.
2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja ainult vajalikul määral võib küsitlusperioodi pikendada.
3. Küsitlustes kasutatakse arvutipõhiseid küsitlusmeetodeid, nagu arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI), arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI) ja veebipõhine isikuküsitlus (CAWI), välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.
Artikkel 8
Tööhõive ja töötuse andmete metoodika
1. Alamteemasid „Hõiveseisund“, „Tööotsingud“, „Töötahe“, „Töövalmidus“, „Teine töökoht või mitu töökohta“ ja „Sotsiaal-majanduslik seisund (vastavalt isiku enda määratlusele)“ käsitlevate küsimuste järjekorra vooskeemid on määratud kindlaks käesoleva määruse II lisas.
2. Käesoleva määruse I lisas esitatud muutujaid WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE käsitlev teave saadakse küsitluse teel.
3. Kõigi muude muutujate puhul võib kasutada haldusandmeid ning muid allikaid ja meetodeid, kui saadud andmed on samaväärse ulatuse ja vähemalt samaväärse kvaliteediga. Asjakohaste kvaliteedinäitajate hulka kuuluvad võrreldavad ja sidusad määratlused ja mõisted, õiged vaatlusperioodid ja andmete kättesaadavuse ajakohasus.
Artikkel 9
Redigeerimise, imputeerimise, statistilise kaalu ja hindamise ühised standardid
1. Haldus- või registriandmeid, varasemate küsitluste tulemusi ja teise isiku küsitlemise tulemusi ei kasutata käesoleva määruse I lisas esitatud muutujaid WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE käsitleva teabe asendamiseks või imputeerimiseks. Kooskõlas käesoleva määruse II lisaga võib teatavate isikurühmade suhtes kohaldada lihtsustatud eeskirju.
2. Kui teave muude muutujate kohta puudub, on kehtetu või ebajärjepidev, võib vajaduse korral kohaldada statistilise imputeerimise meetodeid, välja arvatud käesoleva määruse I lisas esitatud muutuja INCGROSS puhul, mille puhul tuleb alati kohaldada statistilist imputeerimist, kui kadu on üle 5 %.
3. Statistilise kaalumise vaatlusalune üldkogum on (tegelik või hinnanguline) elanikkond, kes tavaliselt elab tavaleibkondades.
4. Individuaalse tasandi hindamise kaalutegurid, mis põhinevad kord kvartalis, kord aastas ja iga kahe aasta tagant mõõdetavatel muutujatel, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
kaalutegurite arvutamisel võetakse arvesse kaasamistõenäosust ja väliseid andmeid vaatlusaluse üldkogumi jagunemise kohta soo, vanuserühmade ja piirkonna (NUTSi 2. tasand) järgi. Kasutatakse viie aasta kaupa eristatud vanuserühmi. Võttes aga arvesse valimi suurust ning väliste andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, on lubatud rohkem kui ühte viie aasta põhist vanuserühma hõlmavad koondandmed, kuid ainult vajalikul määral; |
b) |
kooskõla tuleb tagada aasta- ja kahe aasta põhiste struktuuriliste muutujate alamvalimite aasta kogunäitajate ning täieliku valimi aasta keskmiste näitajate vahel tööhõive ja töötuse valdkonnas ning väljaspool tööjõu valdkonda soo ja järgmiste vanuserühmade alusel: 25–34, 35–44 ja 45–54. Kooskõla 15–24aastaste, 55–64aastaste ja üle 65aastaste isikute rühmade puhul tuleb saavutada nii suures ulatuses kui võimalik. |
5. Kaalutegurid, mida kasutatakse leibkonna tasandi hinnanguteks, kasutades leibkonna liikmete keskmist kaalu, ja individuaalsel tasandil konkreetsete leibkonna tunnuste alusel, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
kaalutegurite arvutamisel võetakse arvesse kaasamistõenäosust ja andmeid vaadeldavate tavaleibkondade jaotuse kohta, nimelt leibkondade (tegelikku või hinnangulist) arvu ja leibkonna (tegelikku või hinnangulist) suurust (leibkonna tasandil), ning vaadeldava üldkogumi jaotumist soo alusel ning vähemalt vanuserühmade 0–14 ja 15+ (individuaalsel tasandil) alusel. Hinnangud leibkondade arvu ja leibkonna suuruse kohta põhinevad parimatel kättesaadavatel allikatel ja mõistetel; |
b) |
kooskõla tuleb tagada sellise täieliku valimi või selliste alamvalimi aasta kogunäitajate, mille puhul kasutatakse leibkonna kaalutegureid, ja täieliku valimi aasta keskmiste näitajate vahel, mille puhul kasutatakse lõikes 4 kindlaks määratud individuaalseid kaalutegureid, tööhõive ja töötuse valdkonnas ning väljaspool tööjõu valdkonda soo ja järgmiste vanuserühmade alusel: 25–34, 35–44 ja 45–54. Kooskõla 15–24aastaste, 55–64aastaste ja üle 65aastaste isikute rühmade puhul tuleb saavutada nii suures ulatuses kui võimalik. |
6. Kaalutegurid, mida kasutatakse individuaalse tasandi hinnanguteks kaheksa aasta põhiste/lisateemasid käsitlevate muutujate alusel, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
kaalutegurite arvutamisel võetakse arvesse kaasamistõenäosust ja andmeid, mis on seotud vaadeldava üldkogumi jagunemisega soo ja kaheksa aasta põhise sihtkogumi vanuserühmade järgi, mis on määratud kindlaks käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3. Kasutatakse viie aasta kaupa eristatud vanuserühmi. Võttes aga arvesse valimi suurust ning andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, on lubatud rohkem kui ühte viie aasta põhist vanuserühma hõlmavad koondandmed, kuid ainult vajalikul määral; |
b) |
kooskõla tuleb tagada selliste alamvalimi aasta kogunäitajate, mille puhul kasutatakse kaheksa aasta põhiseid kaalutegureid, ja alamvalimi aasta kogunäitajate vahel, või kui need ei ole kohaldatavad, siis selliste täieliku valimi aasta keskmiste näitajate vahel, mille puhul kasutatakse lõikes 4 kindlaks määratud individuaalseid kaalutegureid, käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kindlaks määratud kaheksa aasta põhise sihtkogumi puhul, tööhõive ja töötuse valdkonnas ning väljaspool tööjõu valdkonda soo alusel; |
c) |
nõuded kehtivad vastavalt ka lisateemade ja nende sihtkogumite kohta. |
7. Kaalumisprotsessis ei kasutata käesoleva määruse I lisas esitatud muutujaid WKSTAT, ABSREAS, JATTACH, SEEKWORK, ACTMETNE ja AVAILBLE käsitlevaid andmeid.
Artikkel 10
Andmete levitamine
1. Liikmesriigid teatavad komisjonile (Eurostatile) käesoleva määruse III lisa punktis 2 esitatud kvartaalse täpsusaruande raames kaks usalduspiiri. Komisjon (Eurostat) kasutab neid usalduspiire andmete levitamisel.
2. Et koostada tagasiulatuvalt alates 2009. aasta esimesest kvartalist peamiste näitajate kohta arvutatud katkematu aegrida, teatavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) 31. detsembriks 2021 ühe järgmistest:
a) |
iga käesoleva artikli lõikes 3 loetletud näitaja puhul parandustegurid, mida rakendatakse tagasiulatuvate andmete suhtes; |
b) |
iga käesoleva artikli lõikes 3 loetletud näitaja puhul täielikud aegread, mis hõlmavad ajavahemikku alates 2009. aasta esimesest kvartalist kuni 2020. aasta neljanda kvartalini. |
3. Näitajad, mille kohta tuleb arvutada tagasiulatuvalt katkematud aegread, on tööhõive ja töötuse määrad tuhandetes, jaotatud soo ja vanuserühmade 15–24, 25–64, 65+ järgi, ning üksnes tööhõive puhul vanuserühma 20–64 alusel.
4. Tagasiulatuva arvutamise parandustegurid, täielikud katkematud aegread ja asjakohased metaandmed tagasiulatuvalt arvutatud katkematute aegridade kohta, mida nõutakse käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, tuleb edastada komisjoni (Eurostati) esitatud vormi kasutades.
Artikkel 11
Teabe edastamise ja vahetamise standardid
1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) kvartali ja aasta andmekogumid valideerimiseeskirjadele vastavate eelkontrollitud üksikandmetega kooskõlas käesoleva määruse I lisas sätestatud muutujate koodide ja filtritingimuste spetsifikatsiooniga. Liikmesriigid ja komisjon lepivad kokku täiendavad valideerimiseeskirjad, mis täidetakse edastatavate andmete vastuvõtmise tingimusena.
2. Kvartali andmekogumid hõlmavad kõiki kvartali valimite peamisi muutujaid. Aastase vaatlusperioodiga muutujate lisamine asjaomaste valimite või alamvalimite kohta on vabatahtlik.
3. Aasta andmekogumid hõlmavad kõiki struktuurilisi muutujaid ning vastavate valimite või alamvalimite peamisi muutujaid.
4. Kvartali ja aasta andmekogumite peamised ja struktuurilised muutujad peavad vastama käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 kirjeldatud nõuetele.
5. Muudetud andmed edastatakse täielike andmekogumitena, mis hõlmavad kõiki muutujaid, olenemata läbivaadatud vaatluste ja muutujate arvust.
6. Kvartali andmekogumites edastatud kvartalipõhiste muutujate sisu peab olema kooskõlas aasta andmekogumites edastatud muutujate sisuga.
7. Liikmesriigid teevad komisjonile (Eurostatile) kättesaadavaks käesoleva määruse alusel nõutavad andmed ja metaandmed, kasutades komisjoni (Eurostati) kindlaks määratud statistiliste andmete ja metaandmete vahetamise standardeid ning ühtset andmesisestusportaali.
Artikkel 12
Kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu
Peale määruse (EL) 2019/1700 artikli 13 lõikes 6 sätestatud nõuete peavad liikmesriikide kvartaalsed ja aastased kvaliteediaruanded vastama käesoleva määruse III lisas esitatud nõuetele.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. detsember 2019
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
(3) Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus, 2011. aasta versioon,http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (kättesaadav inglise ja prantsuse keeles).
(4) Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta soovitus ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta (ELT L 292, 10.11.2009, lk 31).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
(6) Terminid, mis käsitlevad palgata töötajaid pereettevõttes, omatarbeks tootmises osalevaid töötajaid, vabatahtlikke töötajaid, tasustamata praktikante ja muus vormis töötavaid isikuid, on määratletud 11. oktoobril 2013. aastal 19. rahvusvahelisel tööjõustatistikute konverentsil (ICLS) vastu võetud resolutsioonis töö-, tööhõive- ja tööjõu alakasutamise statistika kohta.
I LISA
Tööjõu valdkonna iga teema ja alamteema kohta kogutavate muutujate kirjeldus ja tehniline vorming ning kasutatavad koodid
Teema |
Alamteema |
Muutuja tunnuskood |
Muutuja nimetus |
Koodid |
Märgised |
Filter |
Filtri märgised |
Muutujate miinimumkogum |
Muutuja liik |
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
REFYEAR |
Vaatlusaasta |
AAAA |
Vaatlusaasta (neljakohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
REFWEEK |
Vaatlusnädal |
01–53 |
Nädala number (kahekohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
REFMONTH |
Vaatluskuu |
01–12 |
Kuu number (kahekohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tuletatud |
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
INTWEEK |
Küsitluse nädal |
01–53 |
Nädala number (kahekohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
HHTYPE |
Elamine tavaleibkonnas või asutuses |
1 |
Isikut vaadeldakse samas tavaleibkonnas, kus ta elab |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
2 |
Isikut vaadeldakse tavaleibkonnas, kuid ta elab asutuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isikut vaadeldakse muus tavaleibkonnas kui see, kus ta elab |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
STRATUM |
Kiht |
Täidetud |
Kihi tunnuskood (15-kohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud, kui sihtkogum (või osa sellest) on kihistatud valimidisaini esimeses etapis või kui on tegemist iseesindavate esmaste valikuüksustega |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
PSU |
Esmane valikuüksus |
Täidetud |
Esmase valikuüksuse tunnuskood (15-kohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud, kui sihtkogum on jagatud klastriteks (PSUd) |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
FSU |
Lõplik valikuüksus |
Täidetud |
Lõpliku valikuüksuse tunnuskood (15-kohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav (ainult üksikisikute valimisse kaasamata isikute puhul) |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Andmekogumisega seotud teave |
DEWEIGHT |
Disainikaal |
Täidetud |
Disainikaal (seitsmekohaline number: esimesed viis on täisarvud, järgmised kaks on kümnendkohad) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Identifitseerimine |
IDENT |
Kordumatu tunnuskood |
Täidetud |
Tunnuskood (25-kohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Identifitseerimine |
HHNUM |
Leibkonna järjekorranumber |
Täidetud |
Leibkonna number (kaheksakohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Identifitseerimine |
HHSEQNUM |
Järjekorranumber leibkonnas |
01–98 |
Leibkonna igale liikmele määratud järjekorranumber (kahekohaline) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Statistiline kaal |
COEFFQ |
Kvartali statistiline kaalutegur |
000000000–999999999 |
Kvartali statistilise kaalu üheksakohaline number: esimesed viis numbrit on täisarvud; viimased neli numbrit on kümnendkohad |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Statistiline kaal |
COEFFY |
Aasta statistiline kaalutegur |
000000000–999999999 |
Aasta statistilise kaalu üheksakohaline number: esimesed viis numbrit on täisarvud; viimased neli numbrit on kümnendkohad |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud aastaste muutujate puhul |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud aastaste muutujate puhul |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Statistiline kaal |
COEFF2Y |
Kahe aasta põhiste muutujate kaalutegur |
000000000–999999999 |
Kahe aasta statistilise kaalu üheksakohaline number: esimesed viis numbrit on täisarvud; viimased neli numbrit on kümnendkohad |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud kahe aasta põhiste muutujate puhul |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud kahe aasta põhiste muutujate puhul |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Statistiline kaal |
COEFFMOD |
Aasta statistiline kaalutegur – moodul |
000000000–999999999 |
Aasta mooduli statistilise kaalu üheksakohaline number: esimesed viis numbrit on täisarvud; viimased neli numbrit on kümnendkohad |
Kõik aasta mooduli alamvalimisse kuuluvad isikud |
Kõik aasta mooduli alamvalimisse kuuluvad isikud |
Ei |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Statistiline kaal |
COEFFHH |
Leibkonna aasta statistiline kaalutegur |
000000000–999999999 |
Leibkonna aasta statistilise kaalu üheksakohaline number: esimesed viis numbrit on täisarvud; viimased neli numbrit on kümnendkohad |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud, keda kasutatakse leibkonna analüüsides |
Kõik aasta (alam)valimisse kuuluvad isikud, keda kasutatakse leibkonna analüüsides |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
Tühi |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Küsitluse tunnused |
INTWAVE |
Uuringulaine järjekorranumber |
1–8 |
Uuringulaine järjekorranumber |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Küsitluse tunnused |
INTQUEST |
Kasutatud küsimustik |
01 |
Kvartali |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
02 |
Kvartali ja aasta |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
Kvartali, aasta ja kahe aasta |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Kvartali, aasta, kahe aasta ja mooduli |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Kvartali ja (esialgu valitud) andmeesitaja kuulub leibkonna alamvalimisse |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Kvartali ja aasta ning (esialgu valitud) andmeesitaja kuulub leibkonna alamvalimisse |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Kvartali, aasta ja kahe aasta ning (esialgu valitud) andmeesitaja kuulub leibkonna alamvalimisse |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Kvartali, aasta, kahe aasta ja mooduli ning (esialgu valitud) andmeesitaja kuulub leibkonna alamvalimisse |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Leibkond – muutujate miinimumkogum (leibkonna lisaliikmete jaoks) |
|
|
|
|
|
|
|
|
10 |
Leibkond – piiratud kogum mooduli taustmuutujaid (leibkonna lisaliikmete jaoks) |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Küsitluse tunnused |
MODE |
Kasutatud küsitlusviis |
1 |
Arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
2 |
Arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Veebipõhine isikuküsitlus (CAWI) |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Paberipõhine isikuküsitlus (PAPI) |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Kopeeritud varasemast küsitlusest |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Muu |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Küsitluse tunnused |
PROXY |
Uuringus osalemise laad |
1 |
Otsene osalemine |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
2 |
Kaudne osalemine (st osalemine leibkonna teise liikme kaudu) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
01.Tehnilised andmed |
Asukoht |
COUNTRY |
Elukohariik |
Täidetud |
Elukohariik (SCL GEO kahetäheline kood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Asukoht |
REGION |
Elukohapiirkond |
Täidetud |
NUTS 3 piirkond (kolmekohaline tähtnumberkood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
01.Tehnilised andmed |
Asukoht |
DEGURBA |
Linnastumise määr |
1 |
Linnad |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
2 |
Väikelinnad ja eeslinnad |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Maapiirkonnad |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Demograafia |
SEX |
Sugu |
1 |
Mees |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Naine |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Demograafia |
YEARBIR |
Sünniaasta |
AAAA |
Sünniaasta (neljakohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Demograafia |
PASSBIR |
Sünnipäev möödunud |
1 |
Jah ja vaatlusnädal ei ulatu järgmisse kalendriaastasse |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei ja vaatlusnädal ei ulatu järgmisse kalendriaastasse |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Jah ja vaatlusnädal ulatub järgmisse kalendriaastasse |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Ei ja vaatlusnädal ulatub järgmisse kalendriaastasse |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Demograafia |
AGE |
Vanus täisaastates |
0–120 |
Vanus täisaastates (kolmekohaline number) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tuletatud |
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Kodakondsus ja rändetaust |
CITIZENSHIP |
Peamise kodakondsuse riik |
Täidetud |
Peamise kodakondsuse riik (SCL GEO kahetäheline kood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
STLS |
Kodakondsuseta |
|
|
|
|
|
|
|
|
FOR |
Muu riigi kodakondsus, kuid riik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Kodakondsus ja rändetaust |
COUNTRYB |
Sünniriik |
Täidetud |
Sünniriik (SCL GEO kahetäheline kood) |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
FOR |
Sündinud muus riigis, kuid sünniriik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Kodakondsus ja rändetaust |
COBFATH |
Isa sünniriik |
Täidetud |
Isa sünniriik (SCL GEO kahetäheline kood) |
AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 74aastased või nooremad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
FOR |
Isa sündinud muus riigis, kuid riik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 74aastased või nooremad isikud |
Jah |
Kogutav |
02. Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Kodakondsus ja rändetaust |
COBMOTH |
Ema sünniriik |
Täidetud |
Ema sünniriik (SCL GEO kahetäheline kood) |
AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
FOR |
Ema sündinud muus riigis, kuid riik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02. Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Rände põhjused |
MIGREAS |
Rände peamine põhjus |
1 |
Tööhõive, töökoht saadud enne sisserännet |
COUNTRY ≠ COUNTRYB AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Tööhõive, töökohta ei saadud enne sisserännet |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Haridus või koolitus |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Pensionile jäämine |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Rahvusvaheline kaitse või varjupaik |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Muu |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Leibkonna koosseis |
HHLINK |
Sugulusaste leibkonna viiteisikuga |
01 |
Viiteisik |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
02 |
Viiteisiku partner |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
Viiteisiku poeg/tütar |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Viiteisiku poja/tütre abikaasa |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Viiteisiku lapselaps |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Viiteisiku vanem |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Viiteisiku abikaasa vanem |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Viiteisiku vanavanem |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Viiteisiku vend/õde |
|
|
|
|
|
|
|
|
10 |
Muu sugulane |
|
|
|
|
|
|
|
|
11 |
Muu isik, kellega sugulus puudub |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Leibkonna koosseis – täiendavad täpsustavad üksikasjad |
HHSPOU |
Partneri järjekorranumber |
00 |
Isikul ei ole partnerit või partner ei kuulu kõnealusesse leibkonda |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
01–98 |
Partneri järjekorranumber leibkonnas |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Leibkonna koosseis – täiendavad täpsustavad üksikasjad |
HHFATH |
Isa järjekorranumber |
00 |
Isa ei kuulu kõnealusesse leibkonda |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
01–98 |
Isa järjekorranumber leibkonnas |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Leibkonna koosseis – täiendavad täpsustavad üksikasjad |
HHMOTH |
Ema järjekorranumber |
00 |
Ema ei kuulu kõnealusesse leibkonda |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
01–98 |
Ema järjekorranumber leibkonnas |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Riigis viibimine |
YEARESID |
Riigis viibimise kestus täisaastates |
999 |
Sündinud kõnealuses riigis ega ole kunagi elanud muus riigis vähemalt ühe aasta pikkusel perioodil |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
000 |
Viibinud riigis vähem kui ühe aasta, kuid kavatseb viibida kokku vähemalt ühe aasta (elukoha määratlus) |
|
|
|
|
|
|
|
|
001–150 |
Aastate arv kõnealuses riigis (pärast viimast selles riigis alaliselt elama asumist) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
02.Üksikisiku ja leibkonna tunnused |
Riigis viibimine |
COUNTRPR |
Eelmine elukohariik |
Täidetud |
Eelmine elukohariik (SCL GEO kahetäheline kood) |
YEARESID = 000–010 |
Kõik, kelle viimane alaline elukoht on viimase 10 aasta jooksul olnud selles riigis |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
FOR |
Muu riik, kuid eelmise elukoha täpne riik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööalane seisund |
WKSTAT |
Töötamine vaatlusnädalal |
1 |
Tegi vaatlusnädalal tasustatavat või tulutoovat tööd |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Oli vaatlusnädala jooksul töölt või ettevõttest eemal (vastavalt enda määratlusele) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Töötas vaatlusnädalal palgata töötajana pereettevõttes |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Vaatlusnädalal ei töötanud ega omanud töökohta ega ettevõtet |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööalane seisund |
ABSREAS |
Peamine põhjus, miks isik terve vaatlusnädala töölt puudus |
01 |
Puhkus |
WKSTAT = 2 |
Isikud, kes teatavad, et olid vaatlusnädalal töölt või ettevõttest eemal |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
02 |
Tööaja korraldus või hüvitis ületunnitöö eest |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
Haiguspuhkus |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Ema- või isapuhkus |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Tööga seotud koolitus |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Lapsehoolduspuhkus |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Hooajaväline aeg |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Muu põhjus |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Töökoht on olemas, kuid ei ole veel alustanud |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööalane seisund |
JATTACH |
Töösuhe |
1 |
Tööga seotud tuluga või hüvitisega lapsehoolduspuhkus |
ABSREAS = 06, 07, 08, Blank |
Isikud, kes teatavad, et on vaatlusnädala jooksul töölt eemal ühel järgmistest põhjustest: lapsehoolduspuhkus, hooajaväline aeg, muu põhjus või „Ei oska öelda“ |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Tööga seotud tuluta või hüvitiseta lapsehoolduspuhkus, mille eeldatav kestus on kuni kolm kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Tööga seotud tuluta või hüvitiseta lapsehoolduspuhkus, mille eeldatav kestus on üle kolme kuu |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Hooajatöötaja hooajavälisel ajal, kes täidab korrapäraselt tööga seotud ülesandeid |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Hooajatöötaja hooajavälisel ajal, kes ei täida korrapäraselt tööga seotud ülesandeid |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Muul põhjusel eemalolek, mis kestab kuni kolm kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Muul põhjusel eemalolek, mis kestab üle kolme kuu |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööalane seisund |
EMPSTAT |
Tööga hõivatus |
1 |
Tööga hõivatu |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Jah |
Tuletatud |
|
|
|
|
2 |
Tööga mittehõivatu |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Teine töökoht või mitu töökohta |
NUMJOB |
Töökohtade arv |
1 |
Ainult üks töökoht |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Kaks töökohta |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Kolm või enam töökohta |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööotsingud |
SEEKWORK |
Töö otsimine vaatlusnädalal lõppeva nelja nädala jooksul |
1 |
Isik otsib tööd |
EMPSTAT = 2 AND AGE <= 74 |
Alla 75aastased isikud, kes on liigitatud tööga mittehõivatud isikuteks |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik ei otsi tööd ja on juba leidnud töökoha, kus ei ole veel tööd alustanud, kuid alustab kuni kolme kuu jooksul pärast vaatlusnädala lõppu |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei otsi tööd ja on juba leidnud töökoha, kus ei ole veel tööd alustanud, kuid alustab rohkem kui kolm kuud pärast vaatlusnädala lõppu |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Isik ei otsi tööd ja on juba leidnud töökoha, kus alustas tööd vaatlusnädala lõpu ja küsitluskuupäeva vahelisel ajal |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Isik ei otsi tööd ega ole leidnud töökohta, kus hiljem tööd alustada |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töötahe |
WANTWORK |
Soov töötada, k.a juhul, kui tööd ei otsita |
1 |
Isik ei otsi tööd, kuid sooviks siiski töötada |
SEEKWORK = 5 |
Isikud, kes ei ole tööga hõivatud, ei otsi tööd ega ei ole leidnud töökohta, kus pärast vaatlusnädalat tööd alustada |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik ei otsi tööd ega soovi töötada |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Tööotsingud |
SEEKREAS |
Peamine põhjus, miks tööd ei otsita |
1 |
Sobivat töökohta ei ole |
WANTWORK = 1 |
Isikud, kes ei ole tööga hõivatud, ei otsi tööd ega ei ole leidnud töökohta, kus pärast vaatlusnädalat tööd alustada, kuid sooviks töötada |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Haridus või koolitus |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Enda haigestumine või töövõimetus |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Hooldamiskohustus |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Muud perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Muud isiklikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Ootab tööle tagasikutsumist (sundpuhkusel) |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töötahe |
WANTREAS |
Peamine põhjus, miks isik ei soovi töötada |
1 |
Haridus või koolitus |
WANTWORK = 2 |
Isikud, kes ei ole tööga hõivatud, ei otsi tööd, ei ole leidnud töökohta, kus pärast vaatlusnädalat tööd alustada, ega soovi töötada |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Enda haigestumine või töövõimetus |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Hooldamiskohustus |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Muud perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Muud isiklikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Pensionile jäämine |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Tööotsingud |
ACTMETNE |
Isik on töökoha leidmiseks kasutanud aktiivse otsingu meetodit (tööga mittehõivatute puhul) |
1 |
Isik kasutas töö leidmiseks aktiivse otsingu meetodit |
SEEKWORK = 1 |
Isikud, kes ei ole tööga hõivatud ja otsivad tööd |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik ei kasutanud töö leidmiseks aktiivse otsingu meetodit |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Vaeghõive |
WISHMORE |
Soov töötada rohkem kui praegune tavapärane arv töötunde |
1 |
Ei |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Jah |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Töövalmidus |
AVAILBLE |
Valmidus asuda otsekohe tööle või töötada rohkem |
1 |
Isik saaks tööle asuda kohe (kahe nädala jooksul) |
SEEKWORK = 1, 2, 3, 4 OR WANTWORK = 1 OR WISHMORE = 2 |
Isikud, kes on leidnud töökoha, otsivad tööd, ei otsi tööd, kuid soovivad töötada, või juba töötavad, kuid soovivad töötada rohkem |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik ei saaks kohe (kahe nädala jooksul) tööle asuda |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töövalmidus |
AVAIREAS |
Peamine põhjus, miks isik ei ole valmis kohe tööle asuma või rohkem töötama |
1 |
Haridus või koolitus |
AVAILBLE = 2 |
Isikud, kes ei saaks kohe (kahe nädala jooksul) tööle asuda |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Enda haigestumine või töövõimetus |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Hooldamiskohustus |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Muud perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Muud isiklikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööalane seisund |
ILOSTAT |
Tööalane seisund ILO järgi |
1 |
Tööga hõivatu |
|
Kõik sihtkogumisse kuuluvad isikud |
Jah |
Tuletatud |
|
|
|
|
2 |
Töötu |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isikud, kes ei kuulu tööjõu hulka |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoht |
COUNTRYW |
Riik, kus asub põhitöö tegemise koht |
Täidetud |
Töökohariik (SCL GEO kahetäheline kood) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
FORi |
Muu riik, kuid täpne töökohariik teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tüh |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoht |
REGIONW |
Piirkond, kus asub põhitöö tegemise koht |
Täidetud |
NUTS 3 piirkond isikute puhul, kes töötavad oma elukohariigis; NUTS 2 piirkond isikute puhul, kes töötavad naaberriikide piirialadel; muul juhul riigi tasandi teave |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töötamine kodus |
HOMEWORK |
Töötamine kodus põhitöökohal |
1 |
Isik töötab peamiselt kodus |
|
|
|
|
|
|
|
|
2 |
Isik töötab mõnikord kodus |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
3 |
Isik ei tööta kunagi kodus |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoha põhitunnused |
STAPRO |
Tööalane seisund põhitöökohal |
1 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (töötajatega) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (ilma töötajateta) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Palgatöötaja |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Töötaja pereettevõttes (palgata) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoha põhitunnused |
NACE3D |
Põhitöökoha kohaliku üksuse tegevusala |
010–990 |
NACE kood kolme numbrikohaga |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
000 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoha põhitunnused |
ISCO4D |
Amet põhitöökohal |
0000–9900 |
ISCO kood nelja numbrikohaga |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Töökoha põhitunnused |
FTPT |
Põhitöö täis- või osaajaline (vastavalt isiku enda määratlusele) |
1 |
Täisajatöö |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Osaajatöö |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Lepingu kestus |
TEMP |
Põhitöö pidevus |
1 |
Alaline töökoht |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Tähtajalise lepinguga töökoht |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Lepingu kestus |
TEMPDUR |
Ajutise põhitöökoha kogukestus |
1 |
Vähem kui 1 kuu |
TEMP = 2 |
Palgatöötajad, kellel on tähtajalise lepinguga töökoht |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
1–3 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
3–6 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
6–12 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
12–18 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
18–24 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
24–36 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Rohkem kui 36 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Lepingu üksikasjad |
TEMPREAS |
Peamine põhjus, miks põhitöö on ajutine |
1 |
Ei leidnud alalist töökohta |
TEMP = 2 |
Palgatöötajad, kellel on tähtajalise lepinguga töökoht |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei soovinud alalist töökohta |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Tähtajaline lepinguline katseaeg |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Õpipoisiõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Muu koolitus kui õpipoisiõpe (praktikandid, stažöörid, teadusassistendid jms) |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Seda liiki tööd on võimalik saada ainult ajutise lepingu alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Lepingu üksikasjad |
TEMPAGCY |
Leping ajutist tööjõudu vahendava asutusega põhitöö tegemiseks |
1 |
Ei |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Jah |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
03. Tööturul osalemine |
FTPTREAS |
03. Tööturul osalemine |
1 |
Haridus või koolitus |
Haridus või koolitus |
Isikud, kes töötavad osaajaga töökohal |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Enda haigestumine või töövõimetus |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Hooldamiskohustus |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Muud perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Muud isiklikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Ei leidnud täisajatööd |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
Kogutav |
Majanduslikult sõltuv füüsilisest isikust ettevõtja |
MAINCLNT |
Klientide arv ja tähtsus vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul |
1 |
Vaid üks klient vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul |
STAPRO = 1, 2 |
Füüsilisest isikust ettevõtjad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul 2–9 klienti, kuid üks oli teistest olulisem |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul 2–9 klienti, kuid ükski ei olnud teistest olulisem |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul kümme või enam klienti, kuid üks oli teistest olulisem |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul kümme või enam klienti, kuid ükski ei olnud teistest olulisem |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Mitte ühtegi klienti vaatlusnädalaga lõppeva 12 kuu jooksul |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Majanduslikult sõltuv füüsilisest isikust ettevõtja |
VARITIME |
Otsus tööaja alguse ja lõpu kohta |
1 |
Töötaja saab otsustada täielikult ise |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Töötaja saab otsustada paindliku tööajakorralduse alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Tööandja, organisatsioon või klient otsustab |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Muu osaleja otsustab |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Järelevalvekohustused |
SUPVISOR |
Järelevalvekohustused põhitöökohal |
1 |
Jah |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Ettevõtte suurus |
SIZEFIRM |
Põhitöökoha kohaliku üksuse suurus |
01–09 |
Täpne inimeste arv, kui neid on 1–9 |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
10 |
10–19 inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
11 |
20–49 inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
12 |
50–249 inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
13 |
Rohkem kui 250 inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
14 |
Ei oska öelda, kuid vähem kui kümme inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 |
Ei oska öelda, kuid vähemalt kümme inimest |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Uue töökoha otsimine |
LOOKOJ |
Uue töökoha otsimine |
1 |
Isik ei otsi uut töökohta |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik otsib uut töökohta |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Uue töökoha otsimine |
HWWISH |
Nädalas soovitud töötundide arv kokku |
00–98 |
Nädalas soovitud töötundide arv kokku |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Tööotsingud |
SEEKDUR |
Tööotsingu kestus |
1 |
Vähem kui 1 kuu |
SEEKWORK = 1, 2, 4 |
Isikud, kes otsivad tööd või on juba leidnud töökoha, kus alustasid tööd vaatlusnädala ja küsitluskuupäeva vahelisel ajal või kus alustavad 3 kuu jooksul pärast vaatlusnädala lõppu |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
1–2 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
3–5 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
6–11 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
12–17 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
18–23 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
24–47 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Vähemalt 4 aastat |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03. Tööturul osalemine |
Hooldusvajadus |
NEEDCARE |
Peamine põhjus, miks laste või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamine piirab tööturul osalemist |
1 |
Asjaomased hooldusteenused ei ole kättesaadavad |
SEEKREAS = 4 OR WANTREAS = 3 OR FTPTREAS = 3 OR AVAIREAS = 3 |
Isikud, kes ei otsi tööd või ei soovi töötada või töötavad osaajaga või ei ole valmis tööle asuma hoolduskohustuste tõttu |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Asjaomased hooldusteenused ei ole taskukohased |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Soov ise hooldada |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Otsustavad olid muud tegurid |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Teine töökoht või mitu töökohta |
STAPRO2J |
Tööalane seisund teisel töökohal |
1 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (töötajatega) |
NUMJOB = 2, 3 |
Isikud, kes töötavad rohkem kui ühel töökohal |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (ilma töötajateta) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Palgatöötaja |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Töötaja pereettevõttes (palgata) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Teine töökoht või mitu töökohta |
NACE2J2D |
Teise töökoha kohaliku üksuse tegevusala |
01–99 |
NACE kood kahe numbrikohaga |
NUMJOB = 2, 3 |
Isikud, kes töötavad rohkem kui ühel töökohal |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
00 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03.Tööturul osalemine |
Sotsiaal-majanduslik seisund (vastavalt isiku enda määratlusele) |
MAINSTAT |
Sotsiaal-majanduslik seisund (vastavalt isiku enda määratlusele) |
1 |
Tööga hõivatu |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Töötu |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Pensionär |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Üliõpilane, õpilane |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Kodune |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Muu |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
04.Haridustase ja -käik |
Omandatud haridustase |
HATLEVEL |
Omandatud haridustase (kõrgeim edukalt lõpetatud haridusaste) |
000 |
Formaalharidus puudub või on allpool taset ISCED 1 |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
100 |
ISCED 1 põhihariduse alumine aste |
|
|
|
|
|
|
|
|
200 |
ISCED 2 põhihariduse ülemine aste |
|
|
|
|
|
|
|
|
342 |
SCED 3 keskharidus (üldine) – taseme osaline omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
343 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
344 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
349 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud |
|
|
|
|
|
|
|
|
352 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – taseme osaline omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
353 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
354 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
359 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud |
|
|
|
|
|
|
|
|
392 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – taseme osaline omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
393 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
394 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele |
|
|
|
|
|
|
|
|
399 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud |
|
|
|
|
|
|
|
|
440 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
450 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
490 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
540 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
550 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
590 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
600 |
ISCED 6 bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
700 |
ISCED 7 magister või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
800 |
ISCED 8 doktor või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
04. Haridustase ja -käik |
Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee |
HATFIELD |
Kõrgeima edukalt lõpetatud haridustaseme valdkond |
001 |
Põhiõppekavad ja -kvalifikatsioonid |
HATLEVEL = 342–800 |
Isikud, kelle haridustase on ISCED 3 või kõrgem |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
002 |
Kirja- ja arvutusoskus |
|
|
|
|
|
|
|
|
003 |
Isiklikud oskused ja isiklik areng |
|
|
|
|
|
|
|
|
009 |
Üldkavad ja kvalifikatsioonid, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
011 |
Haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
018 |
Haridust hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
021 |
Kunstid |
|
|
|
|
|
|
|
|
022 |
Humanitaaria (välja arvatud keeled) |
|
|
|
|
|
|
|
|
023 |
Keeled |
|
|
|
|
|
|
|
|
028 |
Kunsti ja humanitaarteadusi hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
029 |
Kunstid ja humanitaaria, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
031 |
Sotsiaal- ja käitumisteadused |
|
|
|
|
|
|
|
|
032 |
Ajakirjandus ja infolevi |
|
|
|
|
|
|
|
|
038 |
Sotsiaalteadusi, ajakirjandust ja infolevi hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
039 |
Sotsiaalteadused, ajakirjandus ja infolevi, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
041 |
Ärindus ja haldus |
|
|
|
|
|
|
|
|
042 |
Õigus |
|
|
|
|
|
|
|
|
048 |
Ärindust, haldust ja õigust hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
049 |
Ärindus, haldus ja õigus, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
051 |
Bioteadused |
|
|
|
|
|
|
|
|
052 |
Keskkond |
|
|
|
|
|
|
|
|
053 |
Füüsikalised loodusteadused |
|
|
|
|
|
|
|
|
054 |
Matemaatika ja statistika |
|
|
|
|
|
|
|
|
058 |
Loodusteadusi, matemaatikat ja statistikat hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
059 |
Loodusteadused, matemaatika ja statistika, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
061 |
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) |
|
|
|
|
|
|
|
|
068 |
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
071 |
Tehnikaalad |
|
|
|
|
|
|
|
|
072 |
Tootmine ja töötlemine |
|
|
|
|
|
|
|
|
073 |
Arhitektuur ja ehitus |
|
|
|
|
|
|
|
|
078 |
Tehnikat, tootmist ja ehitust hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
079 |
Tehnika, tootmine ja ehitus, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
81 |
Põllumajandus |
|
|
|
|
|
|
|
|
082 |
Metsandus |
|
|
|
|
|
|
|
|
083 |
Kalandus |
|
|
|
|
|
|
|
|
084 |
Veterinaaria |
|
|
|
|
|
|
|
|
088 |
Põllumajandust, metsandust, kalandust ja veterinaariat hõlmavad interdistsiplinaarsed ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
099 |
Põllumajandus, metsandus, kalandus ja veterinaaria, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
091 |
Tervis |
|
|
|
|
|
|
|
|
092 |
Heaolu |
|
|
|
|
|
|
|
|
098 |
Tervist ja heaolu hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
099 |
Tervis ja heaolu, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
101 |
Isikuteenindus |
|
|
|
|
|
|
|
|
102 |
Hügieen ja töötervishoid |
|
|
|
|
|
|
|
|
103 |
Turvateenused |
|
|
|
|
|
|
|
|
104 |
Veoteenused |
|
|
|
|
|
|
|
|
108 |
Teenuseid hõlmavad interdistsiplinaarsed kavad ja kvalifikatsioonid |
|
|
|
|
|
|
|
|
109 |
Teenused, täpsemalt määratlemata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
04. Haridustase ja -käik |
Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee |
HATYEAR |
Aasta, mil kõrgeim haridustase edukalt läbiti |
AAAA |
Aasta, mil kõrgeim haridustase edukalt läbiti (neljakohaline number) |
HATLEVEL = 100–800 |
Isikud, kellel on vähemalt põhiharidus |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
04.Haridustase ja -käik |
Haridustase – üksikasjad, sh katkestatud või pooleli jäetud haridustee |
HATWORK |
Töökogemus töökohal näitaja HATLEVEL osana |
1 |
Töökogemus(ed) töökohal 1–6 kuud, vähemalt üks neist tasustatud |
HATLEVEL = 342–800 AND 20 <= AGE <= 34 |
20–34aastased isikud, kelle haridustase on ISCED 3 või kõrgem |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Töökogemus(ed) töökohal 1–6 kuud, kõik tasustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Töökogemus(ed) töökohal vähemalt seitse kuud, vähemalt üks neist tasustatud |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Töökogemus(ed) töökohal vähemalt seitse kuud, kõik tasustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Töökogemus puudub või on kestusega vähem kui üks kuu |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05. Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Tööle asumine |
YSTARTWK |
Aasta, mil isik asus tööle praeguse tööandja juures või füüsilisest isikust ettevõtjana praegusel põhitöökohal |
AAAA |
Asjaomane aasta (neljakohaline number) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Tööle asumine |
MSTARTWK |
Kuu, mil isik asus tööle praeguse tööandja juures või füüsilisest isikust ettevõtjana praegusel põhitöökohal |
01–12 |
Asjaomane kuu (kahekohaline number) |
YSTARTWK ≠ 9999, Blank AND (REFYEAR — YSTARTWK) <= 2 |
Tööga hõivatud isikud, kes asusid tööle oma praegusel põhitöökohal jooksval aastal või sellele eelnenud kahe aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Töö leidmise viis |
WAYJFOUN |
Praegust põhitööd aitas leida avalik tööturuasutus |
1 |
Jah |
(EMPSTAT = 1) AND ((YSTARTWK = REFYEAR) OR (YSTARTWK = REFYEAR — 1 AND 01 <= MSTARTWK <= 12 AND MSTARTWK > REFMONTH)) |
Tööga hõivatud isikud, kes asusid tööle oma praegusel põhitöökohal viimase 12 kuu jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Töö leidmise viis |
FINDMETH |
Kasutatud meetoditest praeguse põhitöö leidmisel kõige tulemuslikum (tööga hõivatud isikute puhul) |
01 |
Töökuulutused |
STAPRO = 3 AND (YSTARTWK ≠ 9999, Blank) AND (REFYEAR — YSTARTWK <= 7) |
Töötajad, kes asusid oma praegusel põhitöökohal tööle jooksval aastal või sellele eelnenud seitsme aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
02 |
Sõbrad, sugulased või tuttavad |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
Avalik tööturuasutus |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Eraõiguslik tööturuasutus |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Haridus- või koolitusasutus, praktika või varasem töökogemus |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Võttis otse tööandjaga ühendust |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Tööandja võttis otse isikuga ühendust |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Avalikul konkursil osalemine |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Muu viis |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Karjääri järjepidevus ja katkestused |
EXISTPR |
Varasema töökogemuse olemasolu |
1 |
Isik ei ole mitte kunagi olnud tööga hõivatud |
EMPSTAT = 2 |
Tööga mittehõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isiku töökogemus piirdub juhutöödega |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik on saanud töökogemuse muu kui juhutöö käigus |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05. Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Karjääri järjepidevus ja katkestused |
YEARPR |
Aasta, mil isik lahkus viimaselt töökohalt või viimasest ettevõttest |
AAAA |
Asjaomane aasta (neljakohaline number) |
EXISTPR = 2, 3 |
Tööga mittehõivatud isikud, kes on varem töötanud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Karjääri järjepidevus ja katkestused |
MONTHPR |
Kuu, mil isik lahkus viimaselt töökohalt või viimasest ettevõttest |
01–12 |
Asjaomane kuu (kahekohaline number) |
YEARPR ≠ 9999, Blank AND REFYEAR — YEARPR <= 2 |
Isikud, kes lahkusid viimaselt töökohalt jooksval aastal või sellele eelnenud 2 aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus, töökäik ja varasem töökogemus |
Karjääri järjepidevus ja katkestused |
LEAVREAS |
Peamine põhjus, miks isik lahkus viimaselt töökohalt või viimasest ettevõttest |
01 |
Vabastati töölt või ettevõte lõpetati majanduslikel põhjustel |
(EXISTPR = 2, 3) AND (YEARPR ≠ 9999, Blank) AND (REFYEAR — YEARPR <= 7) |
Tööga mittehõivatud isikud, kes on varem töötanud ja lahkunud oma viimaselt töökohalt jooksval aastal või sellele eelnenud seitsme aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
02 |
Tähtajaline töö lõppes |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
Hooldamiskohustus |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Muud perekondlikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Haridus või koolitus |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Enda haigestumine ja töövõimetus |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Pensionile jäämine |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Muud isiklikud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Muud põhjused |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus ja varasem töökogemus |
Viimase töökoha põhitunnused |
STAPROPR |
Tööalane seisund viimasel töökohal või viimases ettevõttes |
1 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (töötajatega) |
(EXISTPR = 2, 3) AND (YEARPR ≠ 9999, Blank) AND (REFYEAR — YEARPR <= 7) |
Tööga mittehõivatud isikud, kes on varem töötanud ja lahkunud oma viimaselt töökohalt jooksval aastal või sellele eelnenud seitsme aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Füüsilisest isikust ettevõtja (ilma töötajateta) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Palgatöötaja |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Töötaja pereettevõttes (palgata) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05.Töösuhte pikkus ja varasem töökogemus |
Viimase töökoha põhitunnused |
NACEPR2D |
Selle kohaliku üksuse tegevusala, kus isik viimati töötas |
01–99 |
NACE kood kahe numbrikohaga |
(EXISTPR = 2, 3) AND (YEARPR ≠ 9999, Blank) AND (REFYEAR — YEARPR <= 7) |
Tööga mittehõivatud isikud, kes on varem töötanud ja lahkunud oma viimaselt töökohalt jooksval aastal või sellele eelnenud seitsme aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
00 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
05. Töösuhte pikkus ja varasem töökogemus |
Viimase töökoha põhitunnused |
ISCOPR3D |
Amet viimasel töökohal |
000–990 |
ISCO kood 3 numbrikohaga |
(EXISTPR = 2, 3) AND (YEARPR ≠ 9999, Blank) AND (REFYEAR — YEARPR <= 7) |
Tööga mittehõivatud isikud, kes on varem töötanud ja lahkunud oma viimaselt töökohalt jooksval aastal või sellele eelnenud seitsme aasta jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06. Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
CONTRHRS |
Lepinguline tööaeg põhitöökohal |
010, 015, 020.. 945, 950 |
Lepingus või kokkuleppes täpsustatud nädala töötundide arv (x 10) |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
960 |
Töötunde ei ole lepingus või kokkuleppes täpsustatud |
|
|
|
|
|
|
|
|
970 |
Leping või kokkulepe puudub |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06. Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
HWUSUAL |
Nädala tavapärane tööaeg tundides põhitöökohal |
010, 015, 020.. 945, 950 |
Tavapärane tööaeg tundides põhitöökohal (x 10) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
970 |
Tööaeg on nädalati erinev |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06. Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
ABSHOLID |
Põhitöökohalt pühade ja puhkuse tõttu eemal oldud päevade arv |
00, 05, 10.. 65, 70 |
Töölt eemal oldud päevade arv (x 10) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06. Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
ABSILLINJ |
Põhitöökohalt haigestumise, vigastuse või ajutise töövõimetuse tõttu eemal oldud päevade arv |
00, 05, 10.. 65, 70 |
Töölt eemal oldud päevade arv (x 10) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06. Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
ABSOTHER |
Põhitöökohalt muudel põhjustel eemal oldud päevade arv |
00, 05, 10.. 65, 70 |
Töölt eemal oldud päevade arv (x 10) |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
EXTRAHRS |
Ületunnitöö või lisatöötunnid põhitöökohal |
000 |
Ületunnitööd või lisatöötunde põhitöökohal ei tehtud |
WKSTAT = 1, 3 |
Isikud, kes viibisid vaatlusnädala jooksul töökohal vähemalt 1 tunni jooksul või töötasid pereettevõttes |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
005, 010, 015, 020.. 945, 950 |
Ületunnitöö või lisatöötundide arv põhitöökohal (x 10) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
HWACTUAL |
Põhitöökohal tegelikult töötatud tundide arv |
000 |
Ei töötanud vaatlusnädalal põhitöökohal |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
010, 015, 020.. 945, 950 |
Põhitöökohal tegelikult töötatud tundide arv (x 10) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
HWUSU2J |
Nädalas tavaliselt töötatud tundide arv teisel töökohal |
010, 015, 020.. 945, 950 |
Tavapärane tööaeg tundides teisel töökohal (x 10) |
NUMJOB = 2, 3 |
Isikud, kes töötavad rohkem kui ühel töökohal |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
970 |
Tööaeg on nädalati erinev |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaeg |
HWACTU2J |
Teisel töökohal tegelikult töötatud tundide arv |
000 |
Ei töötanud vaatlusnädalal teisel töökohal |
NUMJOB = 2, 3 |
Isikud, kes töötavad rohkem kui ühel töökohal |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
010, 015, 020.. 945, 950 |
Teisel töökohal tegelikult töötatud tundide arv (x 10) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaja korraldus |
SHIFTWK |
Vahetustega töö põhitöökohal |
1 |
Isik teeb tavaliselt vahetustega tööd |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
3 |
Isik ei tee mitte kunagi vahetustega tööd |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaja korraldus |
EVENWK |
Õhtune töö põhitöökohal |
1 |
Isik töötab sageli õhtuti |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik töötab mõnikord õhtuti |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei tööta mitte kunagi õhtuti |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaja korraldus |
NIGHTWK |
Öötöö põhitöökohal |
1 |
Isik töötab sageli öösiti |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik töötab mõnikord öösiti |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei tööta mitte kunagi öösiti |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaja korraldus |
SATWK |
Laupäevatöö põhitöökohal |
1 |
Isik töötab sageli laupäeviti |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik töötab mõnikord laupäeviti |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei tööta mitte kunagi laupäeviti |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
06.Töötingimused, sh tööaeg ja tööaja korraldus |
Tööaja korraldus |
SUNWK |
Pühapäevatöö põhitöökohal |
1 |
Isik töötab sageli pühapäeviti |
EMPSTAT = 1 |
Tööga hõivatud isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik töötab mõnikord pühapäeviti |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei tööta mitte kunagi pühapäeviti |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07.Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (neli nädalat) |
EDUCFED4 |
Osalemine formaalses hariduses ja koolituses (õpilase, üliõpilase või õpipoisina) viimase nelja nädala jooksul |
1 |
Jah (kaasa arvatud vaheajal viibivad õpilased ja üliõpilased) |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07. Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (neli nädalat) |
EDUCLEV4 |
Viimase nelja nädala jooksul toimunud viimase formaalse õpitegevuse tase |
10 |
ISCED 1 põhihariduse alumine aste |
EDUCFED4 = 1 |
Isikud, kes osalesid formaalses hariduses ja koolituses (õpilase, üliõpilase või õpipoisina) viimase nelja nädala jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
20 |
ISCED 2 põhihariduse ülemine aste |
|
|
|
|
|
|
|
|
34 |
ISCED 3 keskharidus – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
35 |
ISCED 3 keskharidus – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
39 |
ISCED 3 keskharidus – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
44 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
49 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
54 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
59 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
60 |
ISCED 6 bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
70 |
ISCED 7 magister või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
80 |
ISCED 8 doktor või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07. Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (neli nädalat) |
EDUCNFE4 |
Osalemine mitteformaalses hariduses ja koolituses viimase nelja nädala jooksul |
1 |
Osalemine vähemalt ühes tööga seotud mitteformaalses õpitegevuses |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Osalemine ainult tööga mitteseotud/isiklikus mitteformaalses õpitegevuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Ei osalenud mitte üheski mitteformaalses õpitegevuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07.Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (12 kuud) |
EDUCFED12 |
Osalemine formaalses hariduses ja koolituses (õpilase, üliõpilase või õpipoisina) viimase 12 kuu jooksul |
1 |
Jah |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Ei |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07.Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (12 kuud) |
EDUCLEV12 |
Viimase 12 kuu jooksul toimunud viimase formaalse õpitegevuse tase |
10 |
ISCED 1 põhihariduse alumine aste |
EDUCFED12 = 1 |
Isikud, kes osalesid formaalses hariduses ja koolituses (õpilase, üliõpilase või õpipoisina) viimase 12 kuu jooksul |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
20 |
ISCED 2 põhihariduse ülemine aste |
|
|
|
|
|
|
|
|
34 |
ISCED 3 keskharidus – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
35 |
ISCED 3 keskharidus – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
39 |
ISCED 3 keskharidus – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
44 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
45 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
49 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
54 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – üldine |
|
|
|
|
|
|
|
|
55 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – kutseõpe |
|
|
|
|
|
|
|
|
59 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|
|
|
|
|
|
|
|
60 |
ISCED 6 bakalaureus või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
70 |
ISCED 7 magister või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
80 |
ISCED 8 doktor või sellega võrdsustatud haridus |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
07.Osalemine hariduses ja koolituses |
Osalemine formaalses ja mitteformaalses hariduses ja koolituses (12 kuud) |
EDUCNFE12 |
Osalemine mitteformaalses hariduses ja koolituses viimase 12 kuu jooksul |
1 |
Osalemine vähemalt ühes tööga seotud mitteformaalses õpitegevuses |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Osalemine ainult tööga mitteseotud/isiklikus mitteformaalses õpitegevuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Ei osalenud mitte üheski mitteformaalses õpitegevuses |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
08.Tervis: terviseseisund ja puue, juurdepääs tervishoiuteenustele, nende kättesaadavus ja kasutamine ning tervist mõjutavad tegurid |
Puue ja Euroopa terviseseisundi minimooduli muud elemendid |
GENHEALTH |
Üldine terviseseisund oma hinnangul |
1 |
Väga hea |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Hea |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Rahuldav |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Halb |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Väga halb |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
08.Tervis: terviseseisund ja puue, juurdepääs tervishoiuteenustele, nende kättesaadavus ja kasutamine ning tervist mõjutavad tegurid |
Euroopa terviseseisundi minimooduli elemendid |
GALI |
Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud |
1 |
Oluliselt piiratud |
15 <= AGE <= 89 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–89aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Mõningal määral piiratud |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Ei ole üldse piiratud |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
09.Sissetulek, tarbimine ja jõukuse elemendid, sh võlad |
Töötasu |
INCGROSS |
Kuu brutotöötasu põhitöökohal |
00000000–99999998 |
Kuu brutotöötasu põhitöökohal (kaheksakohaline number), sealhulgas proportsionaalselt nende maksete osa, mida tasutakse harvem kui iga kuu (omavääringus) |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Jah |
Kogutav |
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99999999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
09.Sissetulek, tarbimine ja jõukuse elemendid, sh võlad |
Töötasu |
INCGROSS_F |
Kuu brutotöötasu põhitöökohal märgistatud lipuga |
11 |
Kogutud kogutulu andmed, mida ei ole üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud |
STAPRO = 3 |
Palgatöötajad |
Jah |
Tehniline |
|
|
|
|
12 |
Tööjõu uuringu raames kogutud kogutulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud |
|
|
|
|
|
|
|
|
13 |
Haldusandmete allikast kogutud kogutulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud |
|
|
|
|
|
|
|
|
14 |
Muu(de)st andmeallika(te)st kogutud kogutulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud |
|
|
|
|
|
|
|
|
21 |
Netost brutosse konverteeritud, kuid mitte imputeeritud (netosumma on kättesaadav ja üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral ei ole andmeid imputeeritud) |
|
|
|
|
|
|
|
|
22 |
Tööjõu uuringu raames kogutud netotulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud ja netost brutosse konverteeritud (netosumma ei ole kättesaadav ja netoväärtus on imputeeritud) |
|
|
|
|
|
|
|
|
23 |
Haldusandmete allikast saadud netotulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud ja netost brutosse konverteeritud (netosumma ei ole kättesaadav ja netoväärtus on imputeeritud) |
|
|
|
|
|
|
|
|
24 |
Muu(de)st andmete allika(te)st saadud netotulu andmed, mida on üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud ja netost brutosse konverteeritud (netosumma ei ole kättesaadav ja netoväärtus on imputeeritud) |
|
|
|
|
|
|
|
|
25 |
Üksikvastuse kao/ebajärjepidevuse korral imputeeritud kogutulu andmed (netotulu ei ole kättesaadav ja brutoväärtuse andmed on otseselt imputeeritud; netost brutosse konverteeritud ei ole) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
09.Sissetulek, tarbimine ja jõukuse elemendid, sh võlad |
Töötushüvitistest saadav sissetulek |
REGISTER |
Registreerimine avalikus tööturuasutuses |
1 |
Isik on registreerunud avalikus tööturuasutuses ja saab hüvitist või toetust |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Isik on registreerunud avalikus tööturuasutuses, kuid ei saa hüvitist ega toetust |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Isik ei ole registreerunud avalikus tööturuasutuses, kuid saab hüvitist või toetust |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Isik ei ole registreerunud avalikus tööturuasutuses ega saa hüvitist ega toetust |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
HATCNTR |
Riik, kus kõrgeim haridustase edukalt läbiti |
Täidetud |
Riik, kus kõrgeim haridustase edukalt läbiti (SCL GEO kahetäheline kood) |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
FOR |
Muu riik, kuid kõrgeima taseme lõpetatud haridusasutuse täpne riik on teadmata |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
998 |
Formaalharidus puudub või on allpool taset ISCED 1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
999 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
ESTQUAL |
Välismaal omandatud formaalse kvalifikatsiooni tunnustamine |
01 |
On taotlenud ja kvalifikatsiooni tunnustatakse osaliselt või täielikult |
HATCNTR ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
15–74aastased isikud, kes on omandanud kõrgeima kvalifikatsiooni välismaal või riigis, mis ei ole teada |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
02 |
On taotlenud, kuid kvalifikatsiooni ei tunnustata |
|
|
|
|
|
|
|
|
03 |
On taotlenud, menetlus on pooleli/otsust ei ole tehtud |
|
|
|
|
|
|
|
|
04 |
Ei ole taotlenud, kuna vajadus puudub |
|
|
|
|
|
|
|
|
05 |
Ei ole taotlenud, kuna ei ole võimalusest või menetlusest teadlik |
|
|
|
|
|
|
|
|
06 |
Ei ole taotlenud menetluskulude või menetluse keerukuse tõttu |
|
|
|
|
|
|
|
|
07 |
Ei ole taotlenud, kuna see ei ole võimalik |
|
|
|
|
|
|
|
|
08 |
Ei (muudel põhjustel) |
|
|
|
|
|
|
|
|
09 |
Formaalharidus puudub või on allpool taset ISCED 1 |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
HATPAR |
Andmeesitaja vanemate haridustase |
1 |
Madal (ISCED 0–2) |
15 <= AGE <= 74 |
Kõik sihtkogumisse kuuluvad 15–74aastased isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Keskmine (ISCED 3–4) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Kõrge (ISCED 5–8) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
JOBSATISF |
Rahulolu tööga |
1 |
Suurel määral rahul |
EMPSTAT = 1 AND 15 <= AGE <= 74 |
15–74aastased isikud, kes töötavad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Teataval määral rahul |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Vähesel määral rahul |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Üldse mitte rahul |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
SKILLEQ |
Uue põhitöö ja endise põhitöö oskuste võrdväärsus |
1 |
Praegu kõrgem |
EMPSTAT = 1 AND COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga 15–74aastased töötavad isikud |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Praegu madalam |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Sama |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Ei töötanud enne sisserännet |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
DISCRIMI |
Isik tunneb, et praegusel töökohal diskrimineeritakse teda |
1 |
Ei |
EMPSTAT = 1 AND 15 <= AGE <= 74 |
15–74aastased isikud, kes töötavad |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Jah, peamiselt vanuse alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Jah, peamiselt soo alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Jah, peamiselt võõramaise päritolu alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Jah, peamiselt puude alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Jah, peamiselt muudel põhjustel |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
JOBOBSTA |
Peamine takistus sobiva töö leidmisel |
1 |
Vastuvõtva riigi keel(t)e oskuse puudumine |
COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Välismaal omandatud kvalifikatsiooni mittetunnustamine |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Kodakondsuse või elamisloa tõttu piiratud õigus teha tööd |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Diskrimineerimine võõramaise päritolu alusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Sobivat töökohta ei ole |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Muu takistus |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Takistused puuduvad |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Ei ole mitte kunagi tööd otsinud/töötanud |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b. Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
DURFIJOB |
Aeg, mis kulus vastuvõtvas riigis esimese tasustatud töökoha leidmiseks |
01 |
Vähem kui 3 kuud |
COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
3–6 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
6–12 kuud |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
12 kuud kuni 2 aastat |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
2–3 aastat |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
3–4 aastat |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
Rohkem kui 4 aastat |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
Ei leidnud tööd |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei otsinud tööd |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
99 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
PRKNLANG |
Vastuvõtva riigi peamise keele oskus enne rännet |
1 |
Emakeel |
COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Edasijõudnud tase (vilunud keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Kesktase (iseseisev keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Algtase (algtasemel keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Keeleoskus puudub või on minimaalne |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
Oli rände ajal mis tahes keele valdamiseks liiga noor |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
LANGHOST |
Vastuvõtva riigi peamise keele oskus praegu |
1 |
Emakeel |
COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Edasijõudnud tase (vilunud keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Kesktase (iseseisev keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Algtase (algtasemel keelekasutaja) |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Keeleoskus puudub või on minimaalne |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
03b.Tööturul osalemine |
Võõrtöötajate ja nende otseste järeltulijate olukord tööturul |
LANGCOUR |
Osalemine vastuvõtva riigi peamise keele kursusel |
1 |
Jah, üldkeelekursusel |
COUNTRYB ≠ COUNTRY AND 15 <= AGE <= 74 |
Esimese põlvkonna sisserändajad või teadmata sünniriigiga isikud vanuses 15–74 aastat |
Ei |
Kogutav |
|
|
|
|
2 |
Jah, tööga seotud keelekursusel |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
Ei, sest keelekursused ei olnud kättesaadavad või taskukohased |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
Ei, sest keeleoskus oli piisav |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
Ei (muudel põhjustel) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Tühi |
Täpsustamata |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
Ei ole kohaldatav |
|
|
|
|
II LISA
Küsimustikus tööhõive ja töötuse kohta esitatud küsimuste järjestuse vooskeemid
1.
Riiklik küsimustik on liigendatud vastavalt järgmistele vooskeemidele, et tagada riikide piisav võrreldavus. Vooskeemid hõlmavad ainult küsimustiku hõiveseisundi moodulit, mis on seotud hõiveseisundit käsitlevate küsimustega Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) määratluse kohaselt (hõivatus, töötus või väljaspool tööturgu).
2.
Hõiveseisundi moodul peab olema riikliku küsimustiku alguses pärast demograafiliste näitajatega seotud küsimusi.
3.
Sotsiaal-majanduslikku seisundit (vastavalt isiku enda määratlusele) puudutavad küsimused peavad olema hõiveseisundit käsitleva mooduli järel. Sotsiaal-majandusliku seisundiga seotud andmed kogutakse küsitluse käigus ning neid ei tuletata muudest muutujatest ega registritest.
4.
Vooskeem on teabevoogude graafiline esitamine küsimustikus esitatavate küsimuste kaudu. Selle eesmärk on määrata kindlaks käsitletav teave ja mõisted, kuid sellega ei kehtestata mingeid piiranguid küsimuste arvu, tõlkimise ega sõnastuse suhtes. Vooskeemi märkused on vooskeemi lahutamatu osa.
5.
Vooskeeme ei muudeta vähemalt viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
6.
Vooskeemid sisaldavad eri elemente, mis on määratletud järgmiselt.
— |
Plokk on üks teabekogum, mille kohta esitatakse küsimustikus üks või mitu küsimust. See hõlmab mõisteid, mille kohta teavet kogutakse. Ühe ploki mõistete kohta võib esitada küsimusi riigi määratud järjestuses. Seda on kujutatud ristkülikukujulise tekstikastina:
|
— |
Alammoodul kujutab endast ühte ja sama teemat käsitlevate plokkide kogumit. See on ristkülikukujuline tekstikast, millel on lühikesed ümarad küljed:
|
— |
Suunaelement kajastab ploki raames kogutud tegelikku teavet ja sellele järgnevat küsitluskulgu muude plokkide poole. Seda on kujutatud noole ja tekstikastina:
|
— |
Filter kujutab endast teabekogumit, mis põhineb välistel andmetel. Selle suunaelemendid sõltuvad sellisel juhul välisest teabest. Seda kujutatakse suunaelementidega rombina:
|
— |
Vahepealne liigitus on voo vahetulemus vastavalt ILO määratlusele. Seda kujutatakse heleda taustaga ja mustas kirjas tekstiga ovaalina:
|
— |
Lõplik liigitus on voo lõpptulemus vastavalt ILO määratlusele. Seda kujutatakse tumeda taustaga ja valges kirjas tekstiga ovaalina:
|
— |
Lõpp on vooskeemi voogude lõpp. Seda kujutatakse rööptahukakujulise tekstikastina:
|
7.
Liikmesriigid võivad igas plokis teabe kogumiseks esitatavate küsimuste arvu kohandada. Kogutava teabe sisu ei ole siiski võimalik laiendada, st ei saa lisada küsimusi, mis ei ole otseselt seotud asjaomases plokis küsitava teabega või selles hõlmatud mõistega.
8.
Suunaelemendis võib olla üks või mitu üksteisest semikooloniga eraldatud ühikut, mille voo lõpp on sama. Iga üksikküsimus peab olema küsimustikus esitatud ja seda võib kajastada üks või mitu vastusevarianti. Üksikküsimuse võib siiski välja jätta, kui see on riigisiseses kontekstis põhjendatud (riigisisese õiguse või asjaoluga). Küsimustikus ei saa muuta üksikküsimuste järjestust, kui vooskeemis ei ole ette nähtud teisiti. Uusi suunaelemente ei või lisada.
9.
Küsimusi võib lisada iga alammooduli lõppu, alammoodulite vahele või pärast (vahepealset või lõplikku) liigituselementi, kui see on riigisiseses kontekstis põhjendatud ja kui see ei mõjuta oluliselt ILO määratlusele vastava hõiveseisundi liigitust. Erandina võib küsimusi lisada kõrval- või juhutöö ning müügiks või bartertehinguteks ettenähtud põllumajandustoodete tootmise kohta, kui see on konkreetses riigisiseses kontekstis vajalik, et tagada parem vastavus ILO tööhõive määratlusele.
10.
Hõiveseisundi moodulis on eri alammoodulid, millest igaüks hõlmab konkreetset ILO määratlusele vastava hõiveseisundi osa. Alammoodulite vahelised teabevood on esitatud metavooskeemil, mis kajastab kogu hõiveseisundi moodulit.
11.
Hõiveseisundi mooduli metavooskeem on järgmine:
12.
Alammooduli „Tööl“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised:
Märkused:
Plokk W1:
Tööd tuleks mõista mis tahes tegevusena, mida isikud teevad selliste kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks, mida nad kasutavad ise või kasutavad teised. „Tasustatav või tulutoov“ töö tähendab tööd, mida tehakse tehingu osana tasu eest, mida makstakse töötasu või palgana töötatud aja või tehtud töö eest või kaupadelt ja teenustelt turutehingute kaudu saadud kasumina. Termin „tasu“ hõlmab rahalist või loonustasu, olenemata sellest, kas see on maksustatav või mitte.
Eelistatud on täpsustus „tasustatav või tulutoov“. Kui see on aga riigisiseses kontekstis põhjendatud, võib kasutada muud sõnastust, näiteks „palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja“, kui see tähistab sama käsitust. Kui terminit „tulu“ on liiga raske tõlkida, võib lahendusena küsida rohkem kui ühe küsimuse. Kõige vähem eelistatud valik on see, kui termin „tulutoov“ jäetakse välja ja kasutatakse üksnes terminit „tasustatav“, arvestades et asjaomases riigikeeles on selge, et eesmärk on teha kindlaks tasu eest tööd teinud isikud.
Liikmesriigid, kus plokk W1 ei hõlma kõiki töökohtade liike, eelkõige kõrval- või juhutöid ning müügiks või bartertehinguteks ettenähtud põllumajandustoodete tootmist, võivad lisada küsimusi nende konkreetset liiki töökohtade kohta.
Plokk W2:
Pereettevõttes töötajana tehtud tööd tuleb mõista palgata tööna. Kui pereliikmele kuuluvas ettevõttes tehtud töö eest makstakse tasu, peaks plokist W1 edasisuunava elemendi vastus olema „jah“.
Iga liikmesriik võib otsustada, kas küsib esimesena pereettevõttes töötajana tehtud palgata töö kohta või töölt eemaloleku kohta. Kui esimesena küsitakse pereettevõttes töötajana tehtud palgata töö kohta, on küsimus töölt eemaloleku kohta kohustuslik vaid neile, kes vastavad esimesele küsimusele „ei“.
Kui aga kõigepealt küsitakse eemaloleku kohta, tuleks kontrollida nii seda, kas isikud, kes märkisid, et ei ole töölt eemal olnud, töötasid vaatlusnädala jooksul palgata töötajana pereettevõttes, kui ka seda, kas need, kes märkisid, et olid töölt eemal, töötasid vaatlusnädala jooksul niisuguse töötajana. Erandina võib alammooduli „Töölt eemalolek“ kohta küsida enne seda, kui esitatakse küsimus pereettevõttes töötajana tehtud tasustamata töö kohta, kui see on asjaomases riigisiseses kontekstis asjakohane. Sellises olukorras küsitakse pereettevõttes töötajana tehtud tasustamata töö kohta vaid kõigilt neilt, kes on liigitatud alammoodulis „Töölt eemalolek“ kui „mittehõivatud“.
13.
Alammooduli „Töölt eemalolek“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised:
Märkused:
Plokk A1:
„Lapsehoolduspuhkus“ on töö katkestamine lapse kasvatamise või tema eest hoolitsemise eesmärgil. Seda võib võtta nii ema kui ka isa. Sellesse kategooriasse kuuluvad nii korralisel lapsehoolduspuhkusel (seadusjärgsel, kui on olemas, või lepingulisel) viibivad isikud kui ka füüsilisest isikust ettevõtjad. Teatavates riikides võib lapsehoolduspuhkusena käsitada ka eripuhkust, mis on ette nähtud väikese lapse eest hoolitsemiseks (hoolduspuhkus).
Andmeesitaja peaks töölt eemaloleku alguse ajal olema hõivatu (palgatöötaja, füüsilisest isikust ettevõtja). Kui lapsehoolduspuhkuse periood järgneb vahetult teisele eemalolekuperioodile, tuleks arvesse võtta hõiveseisundit (st tööga hõivatu või mitte) kogu perioodi alguses. Kui andmeesitaja ei olnud puhkuse alguses hõivatu, ei saa seda lugeda lapsehoolduspuhkuseks.
Järjestikuste eemalolekuperioodide puhul tuleks valida peamine põhjus, miks vaatlusnädalal töölt eemal oldi.
„Hooajatöö“ tähistab tööolukorda, kus majandusüksuse majandustegevus (kaupade tootmine või teenuste osutamine) peatatakse täielikult enam-vähem kindlaks ajavahemikuks, mis aastati kordub. Majandustegevuse katkemine ei tohiks olla seotud ühegi konkreetse või erakorralise olukorraga (halb ilm, klientide puudumine vms), vaid see peaks olema seotud aasta korduvatel pikkadel perioodidel esinevate standardteguritega. Selles mõttes vaheldub hooajatöö puhul asjaomasel aastal pikk tööperiood pika puhkuseperioodiga. Sellises olukorras on puhkuseperiood määratletud kui hooajaväline aeg.
„Tööga seotud koolitus“ tähendab töötajate puhul mis tahes koolitust, mille puhul kehtib üks järgmisest kolmest väitest:
— |
töötaja osaleb tööandja soovil, |
— |
koolitus toimub tavapärasel tasustatud tööajal, mitte ükskõik millise puhkuse ajal, |
— |
koolitus on otseselt seotud praeguse töökohaga ja selle eest tasub tööandja või saab töötaja tööandjalt jätkuvalt töötasu. |
Füüsilisest isikust ettevõtjatel peaks tööga seotud koolitus olema seotud nende tegevusega.
Plokk A2:
„Tööga seotud tulu või hüvitis“ on mis tahes tulu või hüvitis, mida andmeesitajal ei oleks õigust saada, kui tal ei oleks kõnealuse eemalolekuperioodi alguses olnud töökohta, olenemata tema tööalasest seisundist (palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja). Kui isikul on õigus sellist tulu või hüvitist saada, kuid ta on otsustanud seda mitte vastu võtta, tuleks teda käsitada sellist tulu või hüvitist saanud isikuna.
Tulu või hüvitist võib maksta kas tööandja või sotsiaalkindlustusasutus või mõlemad. See hõlmab igasugust töötasu hüvitamist (nt tööga seotud lapsehooldushüvitis või sotsiaalmaksed), kuid ei hõlma hüvitisi, mida isik saaks ka siis, kui ta ei tööta (nt peretoetused). Kui tööandja jätkab sotsiaalmaksete maksmist lapsehoolduspuhkusel viibiva isiku eest, isegi kui talle palka enam ei maksta, tuleks seda käsitada tööga seotud tulu või hüvitise jätkuva saamisena.
Tööga seotud tulu või hüvitis ei pruugi olla proportsionaalne vahetult enne kõnealuse eemaloleku algust saadud tuluga. Kindla määraga tasu võib pidada tööga seotud tuluks või hüvitiseks, kui isikul on õigus seda saada tänu oma töökohale. Sellest tulenevalt võib tulu või hüvitist saada kas kindla määraga summana või protsendina viimasest palgast.
Erandina käesoleva määruse artikli 8 lõikest 2 ja artikli 9 lõikest 1 on ploki A2 andmeallikana võimalik kasutada välist teavet (mitte küsitluse tulemusi), kui õigust tööga seotud tulule või hüvitisele on võimalik üheselt kindlaks määrata.
Oluline on arvestada seda, kas andmeesitajale on tagatud võimalus pärast lapsehoolduspuhkust oma töökohal töötamist jätkata.
Plokk A3:
Kui andmeesitaja vaatlusnädala jooksul ei töötanud, kuid osales hooajavälisel ajal korrapäraselt tööga seotud tegevuses või ülesannete täitmisel (nt hooldus, renoveerimine jms), tuleks teda käsitada hõivatuna. Tööga seotud tegevuseks või ülesanneteks ei loeta aga haldusülesandeid.
Plokk A4:
Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes.
Eeldatav kogukestus käsitleb ainult eemaloleku peapõhjust. Näiteks lapsehoolduspuhkusel viibivate isikute puhul tuleks välja arvata ema- või isapuhkuse aeg.
Märkida tuleks eemaloleku eeldatav kogukestus andmeesitaja hinnangul. Andmeesitaja võib tugineda konkreetsele õigusaktile või lepingule, kuid üldiselt vastab ta vastavalt enda hinnangule.
Kui andmeesitaja ei tea, kas tema eemaloleku kogukestus on lühem või pikem kui 3 kuud, peaks ta võtma arvesse asjaomasel põhjusel töölt eemaloleku alguse ja vaatlusnädala lõpu vahelist aega.
14.
Alammooduli „Teine töökoht või mitu töökohta“ vooskeem on järgmine:
15.
Alammooduli „Tööotsingud (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised:
Märkused:
Plokk S1:
Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes.
Plokk S2:
„On juba leidnud töökoha“ hõlmab hooajatöötajaid, kes ei tööta vaatlusnädala jooksul (väljaspool hooaega), kuid kes naasevad tõenäoliselt hooajavälise aja lõpus oma hooajatööle.
Valikut „Jah ja alustas tööd vaatlusnädala ja küsitluskuupäeva vahelisel ajal“ pakutakse ainult juhul, kui küsitluse kuupäev ei järgne vahetult vaatlusnädalale.
Plokk S4:
Vastusevarianti „Ei oska öelda“ pakutakse vaid proxy-intervjuudes.
Plokk S5:
Töö mitteotsimise peamiste põhjuste vastusevariandid on järgmised:
— |
sobivat töökohta ei ole [see peab jääma esikohale]; |
— |
haridus või koolitus; |
— |
enda haigestumine või töövõimetus; |
— |
hooldamiskohustus; |
— |
muud perekondlikud põhjused; |
— |
muud isiklikud põhjused; |
— |
ootab tagasikutsumist tööle (sundpuhkusel) [selle võib välja jätta, kui see ei ole asjakohane]; |
— |
muud põhjused või |
— |
ei oska öelda. |
Peale esimese vastusevariandi võib võimalike vastuste järjestuse määrata riik riigisiseste asjaolude alusel. Kui riigis ei ole kasutusel kategooria „sundpuhkusel töötajad“, võib variandi „ootab tagasikutsumist tööle“ riigi küsimustikust välja jätta.
„Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla.
Plokk S6:
Töö mittesoovimise peamiste põhjuste vastusevariandid on järgmised:
— |
haridus või koolitus; |
— |
enda haigestumine või töövõimetus; |
— |
hooldamiskohustus; |
— |
muud perekondlikud põhjused; |
— |
muud isiklikud põhjused; |
— |
pensionile jäämine; |
— |
muud põhjused või |
— |
ei oska öelda. |
Võimalike vastuste järjestuse ja osadeks jagamise võib määrata riik riigisiseste asjaolude alusel.
„Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla.
16.
Alammooduli „Aktiivse tööotsingu meetodid (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised:
Märkused:
Plokk M1:
Küsimuste järjestus ei ole kindlaks määratud. Liikmesriigid võivad valida küsimuste arvu selles mõttes, et esimese jah-vastuse korral on võimalik plokk M1 sulgeda, kuid kui liikmesriik soovib jätkata ja koguda teavet kõigi üheksa meetodi kohta, võib ta seda teha. Liikmesriigid võivad küsida nõutavat teavet ka mitme küsimuse abil.
Vastusevariant „küsis sõpradelt, sugulastelt või tuttavatelt“ hõlmab töövõimaluste uurimist, abi palumist veebipõhise elulookirjelduse koostamisel ja ajakohastamisel või abi palumist testiks või vestluseks valmistumisel.
Vastusevariant „võttis ühendust avaliku tööturuasutusega“ osutab andmeesitajapoolsele ühenduse võtmisele seoses töö otsimisega, mitte töötushüvitiste taotlemisega.
Teavet tuleks koguda suletud küsimuste kaudu. Seda teavet ei tohiks ümber liigitada avatud vastusega küsimuste põhjal.
17.
Alammooduli „Valmidus asuda tööle (tööga mittehõivatute puhul)“ vooskeem ja sellega seotud märkused on järgmised:
Märkused:
Plokk V1:
Kui andmeesitaja on juba öelnud, et on leidnud töökoha, saab selle ploki ümber sõnastada järgmiselt: „saaks tööd alustada kahe nädala jooksul alates vaatlusnädalast“.
Plokk V2:
Vastusevariandid seoses peamise põhjusega, miks isikul ei ole võimalik alustada tööd kahe nädala jooksul, on järgmised:
— |
haridus või koolitus; |
— |
enda haigestumine või töövõimetus; |
— |
hooldamiskohustus; |
— |
muud perekondlikud põhjused; |
— |
muud isiklikud põhjused; |
— |
muud põhjused või |
— |
ei oska öelda. |
Võimalike vastuste järjestuse ja osadeks jagamise võib määrata riik riigisiseste asjaolude alusel.
Kui andmeesitaja on juba andnud vastuse plokis S5, võib selle vastuse kopeerida plokki V2. Sellisel juhul võib ploki S5 kahe lisavastusekategooria „sobivat töökohta ei ole“ ja „ootab tagasikutsumist tööle (sundpuhkusel)“ märkida ploki V2 kategooria „muud põhjused“ alla.
„Hooldamiskohustus“ piirdub isiku enda laste, partneri laste ja haigete, eakate või vähenenud töövõimega sugulaste hooldamisega. Sõprade või mittesugulaste hooldamine või vabatahtlikuna hooldamine tuleks liigitada kategooria „muud isiklikud põhjused“ alla.
18.
Tarbetu koormuse vähendamiseks on määratud kindlaks lihtsustatud eeskirjad minimaalse nõutava teabena, mida tuleb küsida, vanuserühmade kaupa:
— |
15–69aastaste inimeste küsitlemisel kasutatakse kogu hõiveseisundi moodulit kõigis küsitlustes/lainetes vastavalt rakendatavale rotatsioonile; |
— |
70–74aastaste inimeste küsitlemisel kasutatakse kogu hõiveseisundi moodulit esimeses küsitluses/laines ning järgmistes küsitlustes/lainetes juhul, kui nad on eelmises küsitluses liigitatud tööjõu hulka. 70–74aastaseid inimesi, kes on eelmise küsitluse käigus liigitatud tööjõu hulka mittekuuluvateks isikuteks, võib uuesti küsitleda või võib nende vastused kopeerida viimasest kättesaadavast küsitlusest; |
— |
75-89aastaseid inimesi küsitletakse esimeses küsitluses/laines ainult alammoodulite „Tööl“, „Töölt eemalolek“ ja „Teine töökoht või mitu töökohta“ põhjal. Alates teisest küsitlusest võib 75–89aastaseid inimesi kas uuesti küsitleda või võib vastused kopeerida viimasest kättesaadavast küsitlusest või välistest allikatest, kui see on konkreetses riigisiseses kontekstis asjakohasem; |
— |
isikuid, kes ei saa töötada pikaajaliste terviseprobleemide tõttu, küsitletakse kogu hõiveseisundi mooduli põhjal esimeses küsitluses/laines ja järgnevates küsitlustes/lainetes, kui nad on eelmises küsitluses liigitatud tööjõu hulka. Isikuid, kes ei saa töötada pikaajaliste terviseprobleemide tõttu ja kes on eelmises küsitluses liigitatud tööjõu hulka mittekuuluvateks isikuteks, võib uuesti küsitleda või võib nende vastused kopeerida viimasest kättesaadavast küsitlusest. |
III LISA
Kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu
1.
Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) tööjõu valdkonna kohta igas kvartalis täpsusaruande ja igal aastal kvaliteediaruande.
2.
Kvartaalsed täpsusaruanded hõlmavad põhiteavet uuringu täpsuse ja usaldusväärsuse kohta ning neis kirjeldatakse põhimõistete ja määratluste muudatusi, mis mõjutavad ajalist võrreldavust. Liikmesriigid edastavad kvartaalsed täpsusaruanded kahe nädala jooksul pärast kvartali tööjõu-uuringu andmete edastamise kindlaksmääratud tähtaegasid.
3.
Iga-aastane kvaliteediaruanne hõlmab kvaliteediga seotud andmeid ja metaandmeid ning see edastatakse komisjonile (Eurostatile) kolme kuu jooksul pärast tööjõu-uuringu muude andmete edastamise kindlaksmääratud tähtaega.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/125 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2241,
16. detsember 2019,
milles kirjeldatakse kuu töötuse andmete muutujaid ning edastatavate aegridade pikkust, kvaliteedinõudeid ja üksikasjalikkust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1700
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
See, et liikmesriigid esitavad kuu töötuse andmeid, täidab olulist rolli komisjoni (Eurostati) teavitamisel ning seega liidu olulisemate majanduskasvu ja töökohtade loomise prioriteetide toetamisel, tagades, et nendele prioriteetidele suunatud liidu poliitika kujundamiseks ja järelevalveks kasutatakse ajakohaseid ja võrreldavaid andmeid. |
(2) |
Kuu töötuse andmete abil koostatakse kuu töötuse määr, mis on üks Euroopa peamisi majandusnäitajaid (2). |
(3) |
Kuu töötuse statistika peaks põhinema rahvusvaheliselt kokkulepitud mõistetel, mille on määratlenud Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO). |
(4) |
Juhul kui liikmesriigid ei koosta kuu töötuse statistikat ILO määratluste järgi, peaksid nad koostama kuu töötuse hinnanguid või edastama kuu töötuse sisendandmed komisjonile (Eurostat), kes siis koostaks sellised kuuhinnangud nende eest. |
(5) |
Kuu töötuse andmed peaksid mõõtma töötuse määra vaatluskuul, korrigeerituna võimalike hooajaliste mõjude suhtes ja ilma ülemäärase silumiseta. Need andmed peaksid olema vastavuses määruse (EL) 2019/1700 alusel tööjõu valdkonnas kogutavate kvartaliandmetega. |
(6) |
Liikmesriigid peaksid esitama kuu töötuse andmed täpse ajakava alusel, et komisjon (Eurostat) saaks täita kasutajate nõudmisi ajakohasuse alal. |
(7) |
Kuu töötuse andmete kvaliteeti tuleks jälgida ühiselt kokkulepitud ja ühetaoliselt kohaldatavate näitajate kogumi kaudu. |
(8) |
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) 2019/1700 alusel komisjonile (Eurostatile) edastatavate kuu töötuse andmete muutujad ning pikkuse, üksikasjalikkuse ja kvaliteedi nõuded.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„kuu töötuse statistika“ – registrijärgne hõivatute ja töötute arv ning sellest tuletatud „kuu töötuse määr“ vastavalt ILO määratlusele, (3) nagu seda rakendatakse tööjõu valdkonnas määruse (EL) 2019/1700 alusel; |
2) |
„kuu töötuse määr“ – vaatluskuu töötute arv jagatuna hõivatute ja töötute arvuga; |
3) |
„kuu töötuse sisendandmed“ – liikmesriikide tööturuasutustes registreeritud töötute registrijärgne arv; |
4) |
„kuu töötuse hinnangud“ – kombinatsioon kvartaliandmetest, mis põhinevad ILO määratlusel, nagu seda rakendatakse tööjõu valdkonnas määruse (EL) 2019/1700 alusel, ja kuu registreeritud töötusest; |
5) |
„kuu töötuse andmed“ – andmed, mis tuleb esitada käesoleva määruse kohaselt, nimelt kuu töötuse statistika, kuu töötuse sisendandmed või kuu töötuse hinnangud; |
6) |
„vaatluskuu“ – kogum nädalaid, mis pannakse kokku järgmisel viisil:
|
Artikkel 3
Andmenõuded
1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) kas kuu töötuse statistika [variant 1], kuu töötuse sisendandmed [variant 2] või kuu töötuse hinnangud [variant 3].
2. Andmekogumid, mis sisaldavad kuu töötuse statistikat, peavad sisaldama kuustatistikat, mis on terve vaatluskuu suhtes representatiivne.
3. Andmekogumid, mis sisaldavad kuu töötuse sisendandmeid, peavad sisaldama andmeid, mis vastavad kalendrikuu konkreetsel perioodil töötuna registreeritud isikute arvule.
4. Registreeritud töötuse näitajad, mida kasutatakse kuu töötuse hinnangute koostamisel, peavad vastama kalendrikuu konkreetsel perioodil töötuna registreeritud isikute arvule.
5. Edastatavate muutujate nimetused ja määratlused on kuu töötuse andmete puhul [variant 1] loetletud I lisas, kuu töötuse sisendandmete puhul [variant 2] II lisas ja kuu töötuse hinnangute puhul [variant 3] III lisas.
Artikkel 4
Andmete edastamise tähtajad
1. Kuu töötuse andmed edastatakse igal kuul määruse (EL) 2019/1700 V lisas sätestatud tähtajaks järgmiselt:
a) |
liikmesriigid, kes on valinud variandi 1, peavad esitama kuu töötuse statistika 27 päeva jooksul pärast asjaomast kalendrikuud; |
b) |
liikmesriigid, kes on valinud variandi 2, peavad esitama kuu töötuse sisendandmed 25 päeva jooksul pärast asjaomast kalendrikuud; |
c) |
liikmesriigid, kes on valinud variandi 3, peavad esitama kuu töötuse hinnangud 25 päeva jooksul pärast asjaomast kalendrikuud. |
2. Kui tähtaeg langeb laupäevale või pühapäevale, on tegelik tähtaeg sellele järgnev esmaspäev. Kui vaatluskuu on november, edastatakse kuu töötuse andmed 31. detsembriks.
Andmeedastust tuleb alustada hiljemalt 2021. aasta mai vaatluskuu kohta.
Artikkel 5
Tagasiulatuvad andmed
1. Liikmesriikide puhul, kes on otsustanud esitada kuu töötuse statistika [variant 1] või kuu töötuse hinnangud [variant 3]:
a) |
esimene andmeedastus 2021. aasta mai vaatluskuu kohta peab sisaldama ka vastavalt kas kuu töötuse statistikat või kuu töötuse hinnanguid vaatluskuude jaanuar–aprill 2021 kohta; |
b) |
andmeedastus 2022. aasta aprilli vaatluskuu kohta peab sisaldama vastavalt kas kuu töötuse statistika või kuu töötuse hinnangute katkestusteta aegrida kõikide vaatluskuude kohta tagasiulatuvalt kuni 2009. aasta jaanuarini (kaasa arvatud); |
c) |
alates 2022. aasta mai vaatluskuust peab andmeedastus sisaldama parandatud aegridu tagasiulatuvalt kuni jaanuarini 2009. |
2. Liikmesriikide puhul, kes on otsustanud esitada kuu töötuse sisendandmeid [variant 2], peab esimene andmeedastus 2021. aasta mai vaatluskuu kohta sisaldama ka kuu töötuse sisendandmeid tagasiulatuvalt kuni jaanuarini 2009.
Artikkel 6
Allikad ja meetodid
1. Hiljemalt 19. juuliks 2020 edastavad liikmesriigid, kes on otsustanud esitada kuu töötuse hinnanguid [variant 3] või kuu töötuse sisendandmeid [variant 2], komisjonile (Eurostatile) vastavalt kas kuu töötuse hinnangute või kuu töötuse sisendandmete koostamiseks kasutatud allikate ja meetodite kirjelduse.
2. Liikmesriigid, kes on otsustanud esitada kuu töötuse statistikat [variant 1], esitavad üksnes selliste meetodite kirjelduse, mida kasutatakse kuustatistika tuletamiseks määruse (EL) 2019/1700 alusel tööjõu valdkonnas kogutud kvartaliandmetest.
3. Kaks kuud enne lõike 1 või 2 kohaselt esitatud kirjelduste muudatuste rakendumist teatavad liikmesriigid neist komisjonile (Eurostatile) ja edastavad ajakohastatud dokumendid hiljemalt kuus kuud pärast muudatuste rakendumist.
4. Iga kord kuuandmeid edastades lisavad liikmesriigid nendele teabe aegridade võimalike katkestuste ja muude erisündmuste kohta, mis võivad mõjutada ajalist võrreldavust.
Artikkel 7
Kvaliteedinõuded
1. Komisjon (Eurostat) jälgib liikmesriikide (variandid 1 ja 3) ning Eurostati (variant 2) poolt avaldatava ja ILO määratlusele vastava üldise kuu töötuse määra kvaliteeti.
2. Üldise kuu töötuse määra kvaliteeti kontrollitakse IV lisas esitatud näitajate ja künniste kaudu iga kolme aasta tagant.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. detsember 2019
Komisjoni nimel
President
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.
(2) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eurotsooni statistika kohta „Eurotsooni statistika ja näitajate paremate metoodikate suunas“, KOM(2002) 661 (lõplik).
(3) Vastu võetud 19. rahvusvahelisel tööjõustatistikute konverentsil 11. oktoobril 2013 selle esimeses resolutsioonis, mis käsitles töö, tööhõive ja tööjõu kasutamise statistikat.
I LISA
Artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatav kuu töötuse statistika [variant 1]
Nimetus |
Kirjeldus |
Statistiline korrigeerimine |
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.F.MON.UNEMP |
15–24-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.F.MON.EMPL |
15–24-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.M.MON.UNEMP |
15–24-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.M.MON.EMPL |
15–24-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.F.MON.UNEMP |
25–74-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.F.MON.EMPL |
25–74-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.M.MON.UNEMP |
25–74-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.M.MON.EMPL |
25–74-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul ILO määratluse kohaselt tööga hõivatud. |
|
II LISA
Artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatavad kuu töötuse sisendandmed [variant 2]
Nimetus |
Kirjeldus |
Statistiline korrigeerimine |
PREA.Y.F.MON.UNEMP |
15–24-aastaste naiste arv, kes on kalendrikuu teatava ajavahemiku jooksul riikliku registri andmetel töötud. |
Sesoonselt korrigeerimata |
PREA.Y.M.MON.UNEMP |
15–24-aastaste meeste arv, kes on kalendrikuu teatava ajavahemiku jooksul riikliku registri andmetel töötud. |
Sesoonselt korrigeerimata |
PREA.O.F.MON.UNEMP |
25–74-aastaste naiste arv, kes on kalendrikuu teatava ajavahemiku jooksul riikliku registri andmetel töötud. |
Sesoonselt korrigeerimata |
PREA.O.M.MON.UNEMP |
25–74-aastaste meeste arv, kes on kalendrikuu teatava ajavahemiku jooksul riikliku registri andmetel töötud. |
Sesoonselt korrigeerimata |
III LISA
Artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatavad kuu töötuse hinnangud [variant 3]
Nimetus |
Kirjeldus |
Statistiline korrigeerimine |
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.F.MON.UNEMP |
15–24-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.F.MON.EMPL |
15–24-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.M.MON.UNEMP |
15–24-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.Y.M.MON.EMPL |
15–24-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.F.MON.UNEMP |
25–74-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.F.MON.EMPL |
25–74-aastaste naiste arv, kes on vaatluskuul tööga hõivatud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.M.MON.UNEMP |
25–74-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul töötud. |
|
||||||
NAT_LFS_PRI.O.M.MON.EMPL |
25–74-aastaste meeste arv, kes on vaatluskuul tööga hõivatud. |
|
IV LISA
Kvaliteet
Üldise kuu töötuse määra kvaliteeti jälgitakse näitajate kogumi abil, millega mõõdetakse volatiilsust ja andmerevisjone, nagu on kirjeldatud allpool.
Näitajad arvutatakse viimase 36 kuu kättesaadavate vaatluste kohta alates maist 2022.
Komisjon (Eurostat) ajakohastab neid näitajaid iga kolme aasta järel.
Volatiilsus
— |
Enne ümardamist arvutatud kuust kuusse toimunud muutuste korrelatsioon Pearsoni korrelatsioonikordajana kuust kuusse toimunud muutusterea ja ühekuulise viitega sama rea vahel (st esimese järgu autokorrelatsioonikordaja). See näitaja peaks jääma vahemikku [-0,30; 0,75]. |
— |
Kahekordsete suurte suunamuutuste sagedus, mis arvutatakse selliste vaatluste suhtarvuna, millele eelneb kaks järjestikust vastandsuunalist suurt suunamuutust. Suur suunamuutus registreeritakse, kui kuu töötuse määr kõigub 0,2 protsendipunkti või rohkem. See näitaja peaks jääma alla 5 %. |
Andmerevisjonid
— |
Väga suurte tasemerevisjonide sagedus, mis arvutatakse selliste kuu tasemevaatluste osakaaluna, mida muudetakse esimese hinnangu ja kuus kuud hiljem toimuva muudetud andmete avaldamise vahel rohkem kui 0,3 protsendipunkti võrra. „Tase“ vastab asjaomase vaatluskuu töötuse määrale. See näitaja peaks jääma alla 10 %. |
— |
Kuust kuusse toimuvate suurte muutuste sagedus, mis arvutatakse selliste vaatluste osakaaluna, mida on ühest kuust teise muudetud ja mille muutus esimese hinnangu ja kuus kuud hiljem toimuva muudetud andmete avaldamise vahel on olnud suurem kui 0,2 protsendipunkti. See näitaja peaks jääma alla 10 %. |
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/133 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2242,
16. detsember 2019,
millega määratakse kindlaks andmekogumite tehnilised üksikasjad, kehtestatakse tehnilised vormingud ning määratakse kindlaks kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu sissetulekute ja elamistingimuste valdkonnas valikuuringu korraldamisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1700
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1, artikli 8 lõiget 3 ja artikli 13 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Selleks, et tagada sissetulekute ja elamistingimuste (sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika) valdkonnas valikuuringu nõuetekohane läbiviimine, tuleks komisjonil täpsustada andmekogumi tehnilised üksikasjad, teabe edastamiseks vajalikud tehnilised vormingud ning kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu. |
(2) |
Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika tarbeks tehtav uuring on oluline vahend Euroopa poolaasta ja Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks nõutava teabe edastamiseks, eriti seoses tulujaotuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, samuti mitmesuguste ELi poliitikavaldkondadega, mis on seotud elutingimuste ja vaesusega, nagu laste vaesus, tervishoiuteenuste ja muude teenuste kättesaadavus, eluase, ülemäärane võlgnevus ja elukvaliteet.Ühtlasi on see peamine andmeallikas mikrosimulatsioonide jaoks ning sissetulekute jaotuse ja vaesusemäära kiirhinnangute jaoks. |
(3) |
Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva riikliku ja piirkondliku statistika rahvusvaheline võrreldavus eeldab territoriaalüksuste, hariduse, elukutsete ja majandussektorite puhul selliste statistiliste liigituste kasutamist, mis on kooskõlas NUTSi, (2) ISCED, (3) ISCO (4) ja NACE (5) liigitustega. Arvesse tuleks võtta ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni soovitusi, mis on esitatud Canberra eksperdirühma käsiraamatus leibkondade tulu statistika kohta. |
(4) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse andmekogumi tehnilised üksikasjad, liikmesriikidelt komisjonile (Eurostat) teabe edastamise tehnilised vormingud ning kvaliteediaruannete sisu ja edastamise kord sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika valdkonnas (EU-SILC).
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„välitööperiood“ – andmeesitajatelt andmete kogumise ajavahemik; |
2) |
„vaatlusperiood“ – ajavahemik, mille kohta konkreetsed andmed käivad; |
3) |
„läbilõikeandmed“ – andmed, mis käivad teatava aja või ajavahemiku kohta; |
4) |
„kestevandmed“ – andmed, mis käivad teatavate üksteisele järgnevate vaatlusperioodide kohta ja mida vaadeldakse igal aastal teatava ajavahemiku jooksul sama vaatlusüksuse suhtes; |
5) |
„valimiisik“ – esialgsesse valimisse kuuluv tavaleibkonna liige, kes on tulude vaatlusperioodi lõpus vähemalt 16-aastane; |
6) |
„valimileibkond“ – tavaleibkond, millesse kuulub vähemalt üks valimiisik; |
7) |
„valitud vastaja mudel“ – üksikisikutel põhinev valimi moodustamine, mille puhul leibkond, kuhu valitud vastaja kuulub, on valimileibkond, ja valitud vastaja on valimiisik; |
8) |
„vanus“ – isiku vanus täisaastates tulude vaatlusperioodi lõpu seisuga; |
9) |
„praegune leibkonnaliige“ – isik, kes on andmete kogumise või koostamise ajal valimileibkonna liige; |
10) |
„kaaselanik“ – praegune leibkonnaliige, kes ei ole valimiisik; |
11) |
„leibkonna hargnemine“ – olukord, kus küsitluslaine x ajal valimileibkonnas elanud valimiisikud elavad küsitluslaine x + 1 ajal riigi territooriumil rohkem kui ühes sihtpopulatsiooni kuuluvas tavaleibkonnas; leibkonna hargnemise korral on ainult üks algleibkond ja üks või mitu hargnenud leibkonda; |
12) |
„algleibkond“ – valimileibkond, kus on toimunud leibkonna hargnemine ja mille puhul mõni küsitluslaine x ajal leibkonnas elanud valimiisik elab küsitluslaine x + 1 ajal endiselt samal aadressil. Kui küsitluslaine x ajal elas leibkonnas rohkem kui üks valimiisik ja nad elavad küsitluslaine x + 1 ajal endiselt sellel aadressil, kuid erinevates leibkondades, on algleibkonnaks selle valimiisiku leibkond, kes elab endiselt algsel aadressil ja kelle III lisas osutatud isikunumber on väikseim. Kui küsitluslaine x + 1 ajal ei ela ükski valimiisik küsitluslaine x aadressil, siis on algleibkonnaks selle valimiisiku leibkond, kellel oli küsitluslaine x ajal väikseim isikunumber. Kui see isik ei ole enam elus või ei ela enam sihtpopulatsiooni kuuluvas riigi territooriumil asuvas tavaleibkonnas, on algleibkonnaks selle valimiisiku leibkond, kelle isikunumber on suuruselt järgmine. Valitud vastaja mudeli korral tähendab algleibkond valitud andmeesitaja leibkonda; |
13) |
„hargnenud leibkond“ – leibkond, mis koosneb hargnenud leibkonna liikmetest, kuid ei ole algleibkond; |
14) |
„ühinenud leibkond“ – kõik eelmise küsitluslaine ajal erinevatesse valimileibkondadesse kuulunud valimiisikud, kes on ühinedes moodustanud uue leibkonna; |
15) |
„modelleerimine“– andmekogumist puuduva teabe genereerimine, kasutades sisulisi seoseid väljaspool andmekogumit oleva teabega; |
16) |
„kogumisüksus“ – teatavate tunnustega leibkond või isik, mille/kelle kohta kogutud teave käib; |
17) |
„leibkonna andmeesitaja“ – isik, kellelt leibkonna tasandi teavet saadakse; |
18) |
„roteeruva paneeli disain“ – valimi moodustamine fikseeritud arvu alamvalimite põhjal, millest igaüks esindab valimisse kaasamise ajal sihtpopulatsiooni. Igal aastal vahetub üks alamvalim ja asemele võetakse uus; |
19) |
„küsitluslaine“ – aasta, mil alamvalim osaleb uuringus; |
20) |
„paneel“ – kauem kui ühe aasta jooksul vaadeldav alamvalim. |
Artikkel 3
Statistilised mõisted ja muutujate kirjeldus
1. Liikmesriigid kasutavad I lisas sätestatud statistilisi mõisteid.
2. Muutujate tehnilised tunnused on sätestatud II lisas ja hõlmavad järgmist:
a) |
muutuja tunnuskood; |
b) |
muutuja nimetus; |
c) |
vastusevariandi kirjeldus ja kood; |
d) |
kogumisüksus; |
e) |
kogumisviis; |
f) |
vaatlusperiood. |
3. Muutujad, mille puhul puuduvad väärtused ei ole lubatud ja mille kohta esitatakse imputeeritud väärtused, on esitatud II lisas.
4. Kõiki leibkonna- ja isikuandmeid peab saama ühendada paneeli vaatlemise kogukestuse vältel nii läbilõikeandmete kui ka kestusandmete osas.
Artikkel 4
Statistiliste populatsioonide ja vaatlusüksuste tunnused ning eeskirjad andmeesitajate kohta
1. Sissetulekute ja elamistingimuste statistika valdkonna sihtpopulatsiooni moodustavad liikmesriigi territooriumil asuvad tavaleibkonnad ja kõik neisse kuuluvad isikud.
2. Leibkonna ja isiku tasandil kogutakse või koostatakse teavet kõigi leibkonnaliikmete, sealhulgas kõigi valimiisikute ja kaaselanike kohta, nagu on sätestatud II lisas. Valitud vastaja mudeli korral kogutakse andmeid individuaalsete küsitluste kaudu ainult andmeesitajatelt, kes on vähemalt 16-aastased. Valimiisiku puhul tuleb alates teisest küsitluslainest saada teave selle kohta, kas isik elab jätkuvalt samal aadressil või on kolinud eelmise aasta aadressiga võrreldes teisele aadressile; kolimise korral tuleb saada ka uued kontaktandmed.
3. Tuleb koguda teavet eelmise küsitluslaine leibkonna liikmete kohta, kes ei ole enam leibkonna liikmed, et teha kindlaks, kas need isikud on surnud või kolinud välismaale, hooldusasutusse või muule aadressile riigi territooriumil.
4. Leibkond tuleb kaasata üksikasjaliku teabe kogumiseks või koostamiseks, kui sellesse kuulub vähemalt üks valimiisik.
5. Nii algleibkonnas kui ka hargnenud leibkonnas tuleb koguda või koostada kogu nõutav teave praeguste leibkonnaliikmete kohta ja kogu teave leibkonna tasandil.
6. Leibkonna või isikuga tuleb üritada ühendust võtta vähemalt kolmel korral, enne kui leibkonna või isiku võib lugeda mittevastanuks, välja arvatud juhul, kui on olemas veenvad põhjused, miks seda ei saa teha (näiteks kindel keeldumine koostööst või asjaolud, mis ohustavad küsitleja turvalisust).
7. Kui proxy-intervjuud on lubatud, peab järgmistes küsimustes olema vahendatud teabe hulk võimalikult väike:
a) |
isikliku tulu muutujad; |
b) |
muutujad, mis on nõutavad vähemalt ühe leibkonnaliikme kohta, kes on vähemalt 16-aastane. |
Proxy-intervjuu korral tuleb registreerida teavet edastanud isiku andmed.
8. Leibkondade ja isikute identifitseerimisandmete üksikasjalikud tunnused on esitatud III lisas.
Artikkel 5
Vaatlusperioodid
1. Tulude vaatlusperiood on 12-kuuline periood, näiteks eelnenud kalendri- või maksustamisaasta.
2. Tuludega mitteseotud muutujate vaatlusperioodid on sätestatud II lisas.
Artikkel 6
Valimi üksikasjalikud tunnused
1. Ainult liikmesriikidel, kes kasutasid valitud vastaja mudelit enne 19. jaanuari 2020, lubatakse jätkata selle meetodi kasutamist järgmistel aastatel.
2. Valimileibkondade või -isikute kontrollitud asendamine on lubatud ainult iga paneeli esimesel aastal, kui vastamise määr langeb alla 60 % ja esineb üks järgmistest olukordadest:
a) |
valimileibkonna või -isikuga puudub kontakt, kuna seda/teda ei ole võimalik leida või see/ta ei ole kättesaadav; |
b) |
valimileibkonna või -isikuga on saadud kontakt, kuid küsitlust ei viida lõpule, kuna leibkond või isik keeldub koostööst, kogu leibkond on ajutiselt ära, leibkond või isik on võimetu vastama või esinevad küsitleja turvalisust ohustavad asjaolud. |
3. Asendavate valimileibkondade või isikute kogum tuleb määratleda enne andmete kogumist. Leibkondi ega isikuid, kes ei kuulu sellesse kogumisse, ei või asendusena kasutada.
4. Asendamise maksimaalse kontrollituse tagamiseks tuleb järgida kindlat korda. See kord peab hõlmama niisuguse kava kasutamist, mis tagab, et valitud asendajad vastavad võimalikult täpselt asendatavatele leibkondadele või isikutele viimaste oluliste tunnuste osas.
5. Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitlevast ELi statistikast võib välja arvata riigi territooriumi väikesed osad, kus elab kuni 2 % riigi elanikkonnast, samuti Prantsusmaa ülemeredepartemangud ja -territooriumid. Mõlemad välistamised ei või olla samaaegsed.
6. Kui mittevastamise või uuringust väljalangemise tõttu on uuringuga hõlmatud alamkogumid netovalimis märkimisväärselt alaesindatud, võtavad liikmesriigid tekkinud moonutuse korrigeerimiseks selliseid meetmeid, nagu valimi suurendamine, kalibreerimine või mis tahes asjakohase meetodi rakendamine. Kasutatud meetodeid, nende mõju ja puudusi tuleb selgitada ja hinnata kvaliteediaruandes.
Artikkel 7
Andmete kogumise perioodid ja meetodid
1. Andmeesitajate poolt vahetult edastatud andmete puhul peab välitööperiood olema võimalikult lähedal tulude vaatlusperioodile, et viiteaeg vaatlusperioodi ja jooksva perioodi muutujate vahel oleks võimalikult väike.
2. Ajavahemik järjestikustes küsitluslainetes konkreetse leibkonna või isiku kohta andmete kogumise või koostamise vahel peab olema võimalikult lähedane 12 kuule.
3. Andmeesitajate poolt vahetult edastatavaid andmeid tuleb koguda arvutipõhiste meetodite abil, sealhulgas arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI), arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI) ja arvutipõhine veebiküsitlus (CAWI). Võimalikke erandeid tuleb põhjendada.
Artikkel 8
Uuringuga hõlmamise eeskirjad
1. Valimiisikuid, kaaselanikke ja valimileibkondi tuleb uuringu eesmärgil vaadelda kogu paneeli jooksul vastavalt lõigetes 2–7 sätestatud eeskirjadele.
2. Riigi territooriumil uuringuga hõlmatud tavaleibkonda kolivad valimiisikud tuleb uuringuga hõlmata selle leibkonna asukohas.
3. Valimiisikud, kes on ajutiselt leibkonnast eemal, kuid keda endiselt peetakse leibkonna liikmeteks, tuleb uuringuga hõlmata selles leibkonnas.
4. Valimiisikud, kes ei ole enam tavaleibkonna liikmed või kes on kolinud uuringuga hõlmatud riigi territooriumilt välja või hooldusasutusse, tuleb uuringust välja arvata.
5. Uuringuga tuleb hõlmata kaaselanikud, kes elavad leibkonnas, kus on vähemalt üks valimiisik.
6. Kaaselanikud, kes elavad leibkonnas, kus ei ole ühtegi valimiisikut, tuleb uuringust välja arvata.
7. Valimileibkond tuleb uuringust välja arvata järgmistel juhtudel:
a) |
leibkonda ei loendatud ühel aastal ühel järgmistest põhjustest:
|
b) |
leibkonnaga ei saadud kontakti paneeli esimesel aastal või kahel järjestikusel aastal ühel järgmistest põhjustest:
|
Artikkel 9
Andmete redigeerimise, imputeerimise, kaalumise ja hindamise ühised standardid
1. Vajaduse korral tuleb rakendada andmetele imputeerimist, modelleerimist või kaalumist.
2. Kui tulumuutujate kohta ei saada komponendi tasandil vastuseid ja selle tulemuseks on andmete puudulikkus, tuleb rakendada asjakohaseid statistilise imputeerimise meetodeid.
3. Kui netotulu mõne muutuja kohta komponendi tasandil ei koguta andmeid otse, tuleb nõutavate brutotulu sihtmuutujate saamiseks rakendada asjakohaseid statistilise imputeerimise ja/või modelleerimise meetodeid ning vastupidi.
4. Kui valimleibkonna individuaalses küsimustikus ei vastata kõigile küsimustele, tuleb leibkonna kogutulu hindamiseks rakendada asjakohaseid statistilise kaalumise või imputeerimise meetodeid.
5. Andmete suhtes rakendatav menetlus peab säilitama andmete varieeruvuse ja korrelatsiooni. Meetodeid, millega lisatakse imputeeritud väärtustele „veakomponendid“, tuleb eelistada meetoditele, millega imputeeritakse üksnes prognoositud väärtus.
6. Korrelatsioonistruktuuri (või muid muutujate mitmemõõtmelise jaotuse tunnuseid) arvestavaid meetodeid tuleb eelistada äärejaotusel või ühemõõtmelisel jaotusel põhinevatele meetoditele.
Artikkel 10
Teabe edastamise vormingud
1. Liikmesriigid edastavad II lisas sätestatud muutujate tunnustele vastavad andmed komisjonile (Eurostatile) elektroonilisel kujul.
2. Liikmesriigid edastavad andmed komisjonile (Eurostatile) mikroandmefailide kujul (sealhulgas asjakohased kaalud), kasutades statistiliste andmete ja metaandmete vahetamise standardit ning ühtset andmesisestusportaali, et komisjon (Eurostat) saaks andmed kätte elektrooniliselt. Andmed peavad olema täielikult kontrollitud ja redigeeritud.
3. Liikmesriigid edastavad igal aastal kõik konkreetse aasta rotatsioonipaneeli kuuluvad alamvalimid, olenemata nende vaatlemise kestusest. Kõik alamvalimid edastatakse koos.
4. Liikmesriigid esitavad mikrosimulatsiooni jaoks vajalikud metaandmed vastavalt riigi eripärale ja sotsiaaltoetuste muutujate asjakohasele liigitusele, kasutades lõikes 2 osutatud andmevahetusstandardeid.
Artikkel 11
Kvaliteediaruanded
1. Liikmesriigid kohaldavad kvaliteedi hindamise kriteeriume ja kvaliteediaruande üksikasjalikku sisu, mis on sätestatud IV lisas.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) käesoleva määrusega nõutavad kvaliteedialased selgitavad metaandmed, kasutades statistiliste andmete ja metaandmete vahetamise standardit. Nad saadavad metaandmed komisjonile (Eurostatile) ühtse andmesisestusportaali kaudu, et komisjon (Eurostat) saaks andmed kätte elektrooniliselt.
Artikkel 12
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. detsember 2019
Komisjoni nimel
President
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
(3) Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus, 2011. aasta versioon,http://uis.unesco.org/sites/default/files/documents/international-standard-classification-of-education-isced-2011-en.pdf (kättesaadav inglise ja prantsuse keeles).
(4) Komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta soovitus ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta (ELT L 292, 10.11.2009, lk 31).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
I LISA
Statistiliste mõistete määratlused
1. BRUTOTULU KOMPONENDID
1.1. Töötaja tulu
Töötaja tulu moodustavad kõik tasud, mille tööandja maksab töötajale rahas või loonustasuna tulude vaatlusperioodil tehtud töö eest.
Töötaja tulu jaguneb järgmisteks liikideks:
1) |
töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G); |
2) |
töötaja mitterahaline brutotulu (PY020G); |
3) |
tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G). |
1.1.1. Töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G)
See on töötaja hüvitise rahaline osa, mille tööandja maksab töötajale. See sisaldab kõiki sotsiaalmakseid ja tulumakse, mille töötaja maksab ise või mille tema nimel maksab tööandja sotsiaalkindlustusskeemidesse või maksuhaldurile.
Töötaja brutotulu rahas või näivrahas sisaldab järgmisi komponente:
— |
rahas makstavad palgad töötatud aja või tehtud töö eest põhi- ja kõrvaltöökohal või ajutisel töökohal/ajutistel töökohtadel, |
— |
tasu mittetöötatud aja eest (nt puhkusetasud), |
— |
ületunnitöö eest makstavad lisatasud, |
— |
äriühingu juhatuse liikmetele makstavad tasud, |
— |
tükitöötasud, |
— |
lapsehooldustasud, |
— |
vahendustasud ja jootrahad, |
— |
lisatasud (nt 13. kuupalk), |
— |
rahas makstavad kasumiosalused ja preemiad, |
— |
tulemuslikkuse alusel makstavad lisatasud, |
— |
hüvitised kaugel töötamise eest (käsitatakse töötingimuste osana), |
— |
hüvitised kodust tööle või tagasi sõitmise eest, |
— |
tööandjate poolt praegustele või endistele töötajatele või muudele tingimustele vastavatele isikutele tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemide kaudu hüvitatavale haigus-, invaliidsus- või rasedus- ja sünnituspuhkusele või makstavale toitjakaotuspensionile, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks, |
— |
tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed haigus-, invaliidsus- või rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks, |
— |
eluruumiga seotud kulude tasumiseks tööandjalt saadavad rahalised toetused. |
Töötaja brutotulu rahas või näivrahas ei hõlma järgmist:
— |
tööga seotud kulude (nt ametisõidud) hüvitamiseks tööandja poolt tehtavad maksed, |
— |
enne kõnealuse töö puhul ametliku pensioniea saabumist töösuhte lõpetamise eest töötajale makstavad koondamis- ja lahkumishüvitised (need kuuluvad rubriiki „Töötushüvitised“ (PY090G)), |
— |
ainult tööga seotud kulude eest makstavad hüvitised, nt sõidu- ja päevarahad ning hüvitised kaitseriietuse eest, |
— |
ametliku pensioniea saabumisel tehtavad ühekordsed maksed (kuuluvad rubriiki „Vanadushüvitised“ (PY100G)), |
— |
ametiühingu streigimaksed, |
— |
tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed. |
1.1.2. Töötaja mitterahaline brutotulu (PY020G)
See hõlmab tulu mitterahalisi komponente, mida tööandja võimaldab töötajale töölepingu kohaselt kas tasuta või alandatud hindadega. (Kui mis tahes kaupu või teenuseid võimaldatakse nii era- kui ka tööalaseks kasutuseks, tuleb määrata kindlaks erakasutuse hinnanguline osakaal kogukasutuses ning kohaldada seda koguväärtuse suhtes.)
Töötaja mitterahaline brutotulu sisaldab järgmist:
— |
ametiauto kas erasõitudeks või nii era- kui ka ametisõitudeks ning sellega seotud kulud (nt tasuta kütus, autokindlustus ning muud lõivud ja maksud vastavalt vajadusele) (PY021G), |
— |
tasuta või subsideeritud eined, toidutalongid, |
— |
eluasemega seotud kulude hüvitamine või tasumine (nt gaasi-, elektri-, vee-, telefoni- või mobiiltelefoniarved), |
— |
töötajale leibkonna peamise või lisaelukohana tasuta või vähendatud üüri eest võimaldatavad eluruumid, |
— |
muud tööandjate poolt töötajatele tasuta või alandatud hindadega võimaldatavad kaubad või teenused, kui neid võib pidada riigi tasandil või konkreetsete leibkonnarühmade puhul märkimisväärseks tulukomponendiks. |
Tasuta võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse nende kaupade ja teenuste turuväärtuse alusel. Alandatud hindadega võimaldatavate kaupade ja teenuste väärtus arvutatakse turuväärtuse ja töötaja makstud summa vahena.
Töötaja mitterahaline brutotulu ei hõlma järgmist:
— |
kaupade ja teenuste võimaldamise maksumus tööandja jaoks, kui need kaubad ja teenused on töötajatele vajalikud töö tegemiseks, |
— |
töökohas pakutavad eluruumid, mida ei saa kasutada töötaja leibkond, |
— |
töötajatele eranditult või peamiselt töö tegemiseks vajaminevate tööriistade, varustuse, riietuse jne ostmise eest makstavad hüvitised, |
— |
erandlike töötingimuste tõttu vajalikud eritoidud ja -joogid, |
— |
töötajale töökohas pakutavad või töö laadi tõttu nõutavad mis tahes kaubad või teenused (nt tööks vajalik arstlik läbivaatus). |
1.1.3. Tööandjate kohustuslikud/seadusjärgsed sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G)
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksetena käsitatakse tulude vaatlusperioodil tööandjate poolt oma töötajate kasuks kindlustusandjatele (sotsiaalkindlustusfondid ja erakogumisskeemid) tehtavaid makseid. See mõiste hõlmab kohustuslikke, kokkuleppelisi või lepingujärgseid kindlustusmakseid sotsiaalsete riskide katteks. Tavaliselt hõlmavad need kohustuslikke vanaduspensioniskeeme, kohustuslikku tervisekindlustust ja töötushüvitisi. Tööandjad teevad sissemakseid enamiku töötavate inimeste eest ja vastavalt avaldatud eeskirjadele võib need maksed saadavast palgast maha arvata.
See muutuja hõlmab järgmist:
— |
tööandjate sissemaksed riiklikesse (sotsiaal-) kindlustusskeemidesse (sealhulgas sotsiaalkindlustuse jaoks palgast kinnipeetavad maksud), |
— |
tööandjate sissemaksed erapensioniskeemidesse, mis moodustavad osa riigis määratletud kindlustussüsteemist (nt pensionikindlustuse teine sammas), |
— |
tööandjate kohustuslikud sissemaksed muudesse erapensioniskeemidesse, |
— |
tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised sissemaksed eratervisekindlustuse skeemidesse, |
— |
tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised elukindlustusmaksed, |
— |
tööandjate kohustuslikud või kokkuleppelised sissemaksed muudesse tööandja kindlustuse skeemidesse (nt invaliidsuskindlustus). |
Muutuja ei hõlma tööandjate vabatahtlikke sissemakseid.
1.2. Füüsilisest isikust ettevõtja tulu
Füüsilisest isikust ettevõtja tuluna käsitatakse tulude vaatlusperioodil üksikisikute poolt enda või oma leibkonna liikmete jaoks füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tulemusel teenitud tulu. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine tähendab töid, mille puhul tasu sõltub otseselt kasumist (või kasumi potentsiaalist), mis saadakse pakutud kaupade või teenuste eest (omatarbimist loetakse kasumi osaks). Füüsilisest isikust ettevõtja teeb oma ettevõtlusega seotud otsused ise või delegeerib otsustusõiguse teistele, jäädes siiski ise vastutavaks ettevõtluse edukuse eest. (Selles kontekstis loetakse ettevõtluseks ühe inimese kutsealast tegevust). Tasu eest harrastusega tegelemist käsitatakse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisena.
Kui kogutud või koostatud tuluandmed on seotud vaatlusperioodile eelneva ajavahemikuga, kohandatakse tuluandmeid nii, et need vastaksid tulude vaatlusperioodile.
Füüsilisest isikust ettevõtja tulu jaguneb järgmisteks liikideks:
1) |
füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G); |
2) |
oma tarbeks toodetud kaupade väärtus (HY170G). |
1.2.1. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G)
See hõlmab järgmist:
— |
juriidilise isiku õigusteta üksuse töötavate omanike või partnerite puhas tegevuskasum või -kahjum, millest on maha arvatud ettevõtluslaenude intressid, |
— |
kirjutiste, leiutiste jms litsentsitasud, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis, |
— |
ärihoonete, sõidukite, seadmete jms renditasud, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis, pärast nendega seotud kulude (nt seotud laenude intressid, hooldus- ja remondikulud ning kindlustusmaksed) mahaarvamist. |
Siia ei kuulu:
— |
juriidilise isiku õigustega üksuse omanike kui juhatuse liikmete tasud (kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)), |
— |
juriidilise isiku õigustega üksuse makstud dividendid (kuuluvad rubriiki „Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud“ (HY090G)), |
— |
sellisesse juriidilise isiku õigusteta üksuse ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud, milles isik ei tööta („passiivne partner“) (selline kasum kuulub rubriiki „Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud“ (HY090G)), |
— |
tulu maa rentimisest ning üürnikelt ja rentnikelt saadud tasud (kuuluvad rubriiki „Vara või maa rentimisest saadav tulu“ (HY040G)), |
— |
tulu eluruumide rentimisest, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis (kuulub rubriiki „Vara või maa rentimisest saadav tulu“ (HY040G)). |
Füüsilisest isikust ettevõtja tulu arvutatakse:
— |
turutoodanguna (brutotulu käibelt, sealhulgas selliste kaupade väärtus, mille füüsilisest isikust ettevõtja on tootnud enda või oma leibkonna liikmete tarbeks), |
— |
millele lisatakse juriidilise isiku õigusteta üksuse jaoks ostetud, kuid ettevõtja ja tema leibkonna liikmete poolt tarbitud kaupade ja teenuste turuväärtus, |
— |
millele lisatakse ettevõtjale kuuluvatest finantsvaradest ja muudest varadest saadud omanditulu, |
— |
millest arvatakse maha vahetarbimine (toorainekulud, müügi-, turustamis- ja hoolduskulud, halduskulud jne), |
— |
millest arvatakse maha töötajate hüvitised (töötajate palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed), |
— |
millest arvatakse maha tootmis- ja impordimaksud, |
— |
millest arvatakse maha ettevõtluslaenudelt makstud intressid, |
— |
millest arvatakse maha ettevõtja poolt maa ja muu mittetoodetud materiaalse vara rentimisest saadud tulu, |
— |
millest arvatakse maha põhivara kulum, |
— |
millele lisatakse toetused. |
Kui füüsilisest isikust ettevõtja või ettevõte koostab maksustamise eesmärgil raamatupidamise aastaaruandeid, arvutatakse brutokasum või -kahjum raamatupidamise aastaaruandes viimase 12 kuu kohta esitatud puhta tegevuskasumi või -kahjumina enne tulumaksude ja kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist.
Kui maksustamise või ettevõtlusaruande esitamise eesmärgil raamatupidamise aastaaruandeid ei koostata, arvutatakse füüsilisest isikust ettevõtja tulu rahasumma (ja kaupade) põhjal, mis on ettevõttest välja võetud isiklikuks kasutamiseks (tarbimiseks või säästmiseks, sealhulgas ettevõtte toodetud või ostetud, kuid isiklikul eesmärgil kasutatud kaupade turuväärtus).
1.2.2. Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus (HY170G)
Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus on samas leibkonnas toodetud ja tarbitud toidu ja jookide väärtus.
Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus arvutatakse toodetud kaupade turuväärtusena, millest arvatakse maha tootmiskulud.
Toidu ja jookide väärtust võetakse arvesse juhul, kui seda võib pidada riigi tasandil või konkreetsete leibkonnarühmade puhul märkimisväärseks tulukomponendiks.
See väärtus ei hõlma järgmist:
— |
majapidamistööde väärtus, |
— |
tootmine müügiks ja füüsilisest isikust ettevõtja poolt ettevõttest väljavõtmine (need kuuluvad rubriiki „Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud)“ (PY050G)). |
1.3. Omanditulu
Omanditulu on tulu, mida finantsvara või mittetoodetud materiaalse vara omanik on tulude vaatlusperioodil teeninud teisele institutsionaalsele üksusele rahaliste vahendite andmisest või mittetoodetud materiaalse vara (maa) teise institutsionaalse üksuse käsutusse andmisest ja millest on maha arvatud sellega seotud kulud.
Omanditulu jaguneb järgmisteks liikideks:
1) |
intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G); |
2) |
vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G); |
3) |
individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga (ESSPROS)) (PY080). |
1.3.1. Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G)
Intressid (mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis), dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud hõlmavad intresse sellistelt varadelt nagu pangakontod, hoiusesertifikaadid, võlakirjad jms ning dividende ja kasumit selliste juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitalilt, milles asjaomane isik ei tööta, mis on teenitud tulude vaatlusperioodil ja millest on maha arvatud nendega seotud kulud.
1.3.2. Vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G)
Vara või maa rentimisest saadav tulu on tulu, mis saadakse tulude vaatlusperioodil vara rentimisest (nt tulu eluruumide rentimisest, mis ei sisaldu juriidilise isiku õigusteta üksuse kasumis/kahjumis, üürnikelt või rentnikelt saadavad tasud või tulu maa rentimisest) ja millest on maha arvatud sellised kulud nagu hüpoteeklaenu intressimaksed ning pisiremondi-, hooldus-, kindlustus- ja muud kulud.
1.3.3. Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080)
Korrapärased pensionid erapensioniskeemidest (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) on pensionid või annuiteetmaksed, mis saadakse tulude vaatlusperioodil intresside või dividendidena individuaalsetest erapensioniskeemidest, st täielikult organiseeritud skeemidest, kuhu tehakse sissemakseid maksja oma äranägemisel sõltumata tema tööandjatest või valitsusasutustest.
See mõiste hõlmab järgmist:
— |
vanadus-, toitjakaotus-, haigus-, invaliidsus- ja töötuspensionid, mis saadakse individuaalsetest erapensioniskeemidest intresside või dividendidena. |
Siia ei kuulu:
— |
pensionid kohustuslikest riiklikest skeemidest, |
— |
pensionid kohustuslikest tööandja skeemidest. |
1.4. Saadud jooksvad siirded
1.4.1. Sotsiaaltoetused
Sotsiaaltoetustena (1) käsitatakse jooksvaid siirdeid, mida leibkonnad saavad tulude vaatlusperioodil (2) kas ühiselt korraldatud skeemide kaudu või väljaspool selliseid skeeme asuvatelt leibkondi teenindavatelt kasumitaotluseta institutsioonidelt ning mille eesmärk on kergendada teatavatest riskidest või vajadustest tulenevat rahalist koormust.
Sotsiaaltoetused sisaldavad sotsiaalmakseid ja tulumaksu, mida toetusesaaja maksab sotsiaaltoetustelt sotsiaalkindlustusskeemidesse või maksuhalduritele.
Sotsiaaltoetuseks liigitatakse siire, mis vasta ühele järgmisest kahest kriteeriumist:
— |
kõnealune rühm loetakse õigusaktide või kollektiivlepingu kohaselt toetusesaajate hulka, |
— |
see põhineb sotsiaalse solidaarsuse põhimõttel (st kui tegemist on kindlustuspensioniga, ei ole kindlustusmaksed ja pensioniõigused vastavuses kaitstavate isikute individuaalse riskipositsiooniga). |
Sotsiaaltoetused jagunevad järgmisteks liikideks:
1) |
pere- ja lapsetoetused (HY050G); |
2) |
eluasemetoetused (HY070G); |
3) |
töötushüvitised (PY090G); |
4) |
vanadushüvitised (PY100G); |
5) |
toitjakaotushüvitised (PY110G); |
6) |
haigushüvitised (PY120G); |
7) |
invaliidsushüvitised (PY130G); |
8) |
õppetoetused (PY140G); |
9) |
mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G). |
Sotsiaaltoetused liigitatakse majanduslikust olukorrast sõltuvateks või mittesõltuvateks ning osamakselisteks või mitteosamakselisteks toetusteks.
Osamakselised skeemid on sotsiaalkaitseskeemid, mille raames saadakse individuaalne toetusõigus juhul, kui neisse teevad sissemakseid kas kaitstavad isikud või teised isikud kaitstavate isikute nimel.
Mitteosamakselised skeemid on sotsiaalkaitseskeemid, mille puhul toetusõigus ei sõltu sissemaksetest, mida teevad kas kaitstavad isikud või teised isikud kaitstavate isikute nimel.
Majanduslikust olukorrast sõltuvad sotsiaaltoetused on toetused, mis sõltuvad otseselt või kaudselt sellest, kas toetusesaaja sissetulek ja/või jõukus jääb alla teatava taseme.
Majanduslikust olukorrast mittesõltuvad sotsiaaltoetused on toetused, mis ei sõltu sellest, kas toetusesaaja sissetulek ja/või jõukus jääb alla teatava taseme.
Sotsiaaltoetuste hulka ei kuulu:
— |
toetused, mida makstakse skeemidest, kuhu hüvitise saaja on teinud makseid vabatahtlikult ja sõltumata tööandjast või valitsusasutustest (kuuluvad rubriiki „Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga)“ (PY080G). |
1.4.1.1.
Pere- ja lapsetoetused on toetused, millega antakse:
— |
leibkondadele rahalist toetust laste kasvatamiseks, |
— |
rahalist toetust isikutele, kes hoolitsevad muude sugulaste kui laste eest. |
Siia kuuluvad:
— |
sissetuleku säilimise toetus lapse sünni korral: kindlasummalised või töötasuga seotud maksed, mille eesmärk on hüvitada vanemale lapse sünniga seoses töölt eemalolemise tõttu saamata jäänud tulu enne ja/või pärast sünnitust või seoses lapsendamisega saamata jäänud tulu, |
— |
sünnitoetus: sünnituse või lapsendamise korral tavaliselt ühekordselt või mitmes osas makstav toetus, |
— |
lapsehooldustoetus: emale või isale lapse (tavaliselt väikelapse) kasvatamiseks töötamise katkestamise või tööaja vähendamise korral makstav toetus, |
— |
pere- või lapsetoetus: ülalpeetavate lastega leibkonna liikmele tehtavad perioodilised maksed, mille eesmärk on aidata katta laste kasvatamisega seotud kulusid, |
— |
või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summat ei tohiks kajastada muutujate HY080 ja HY081 all, |
— |
muud rahalised hüvitised: peretoetustest sõltumatult makstavad hüvitised, mille eesmärk on toetada leibkondi ja aidata neil kanda erikulusid, nagu üksikvanemaga perekondade või puuetega lastega perekondade erivajadustest tulenevad kulud. Neid hüvitisi võidakse maksta perioodiliselt või ühekordselt. |
See mõiste ei hõlma järgmist:
— |
tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed rasedus- ja sünnituspuhkuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)), |
— |
tööandjate poolt töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi kaudu hüvitatavale rasedus- ja sünnituspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaalhüvitisteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)). |
1.4.1.2.
Eluasemetoetused on toetused, mille abil ametiasutused aitavad leibkondadel katta eluasemekulusid. Oluline kriteerium eluasemetoetuse määramisel on taotleja majandusliku olukorra kontroll.
Eluasemetoetused hõlmavad järgmist:
— |
üüritoetus: ametiasutuse poolt taotleja majandusliku olukorra kontrolli tulemuste põhjal üürnikele tehtavad ajutised või pikaajalised jooksvad maksed üürikulude katmiseks, |
— |
eluruumi omanikust elanikele makstavad toetused: ametiasutuse poolt taotlejate majandusliku olukorra kontrolli tulemuste põhjal eluruumi omanikust elanikele makstavad toetused, mille eesmärk on toetada neid jooksvate eluasemekulude tasumisel; tegelikkuses aidatakse sageli maksta hüpoteeklaenu ja/või intressi. |
See mõiste ei hõlma järgmist:
— |
maksusüsteemi kaudu korraldatav sotsiaalne eluasemepoliitika (st maksusoodustused), |
— |
kõik kapitalisiirded (eelkõige investeeringutoetused). |
1.4.1.3.
Töötushüvitised on hüvitised, millega tervikuna või osaliselt hüvitatakse töötajal tasustatava töö kaotuse tõttu saamata jäänud sissetulek; tagatakse tööturule tulevatele või naasvatele isikutele elamiseks vajalik (või suurem) sissetulek; hüvitatakse osalise töötuse tõttu saamata jäänud sissetulek; tervikuna või osaliselt hüvitatakse saamata jäänud sissetulek vanemaealisele töötajale, kes lahkub tasustatavalt töölt pensionile enne ametliku pensioniea saabumist majanduslikel põhjustel toimunud koondamise tõttu; aidatakse tööotsijatel katta koolitus- või ümberõppekulusid või aidatakse töötutel katta tööotsinguga seotud sõidu- või ümberasumiskulusid.
See mõiste hõlmab järgmist:
— |
täieliku töötuse hüvitised: hüvitised, millega korvatakse saamata jäänud sissetulekud isikute puhul, kes on tööks võimelised ja valmis, kuid ei ole suutnud leida sobivat tööd, sealhulgas isikud, kes ei ole varem töötanud, |
— |
osalise töötuse hüvitised: hüvitised, millega korvatakse ametliku lühendatud tööaja ja/või ebakorrapärase töögraafiku tõttu saamata jäänud palk olenemata sellise töökorralduse põhjusest (majanduslangus või majanduse jahtumine, seadmete rikked, ilmastikutingimused, avariid jne) ning tingimusel, et tööandja ja töötaja töösuhe ei katke, |
— |
hüvitised tööturu olukorra tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest: perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jäävad pensionile enne ametliku pensioniea saabumist töökoha kaotuse või koondamise tõttu selliste majanduslike meetmete nagu tööstussektori või ettevõtte restruktureerimise tulemusel. Selliste toetuste maksmine lõpetatakse tavaliselt siis, kui nende saajal tekib õigus vanaduspensionile, |
— |
kutseõppetoetus: sotsiaalkindlustusfondidest või riigiasutuste tehtavad maksed tööturul olevatele sihtrühmadele, kes osalevad koolituskavades, mille eesmärk on arendada nende isikute tööalast konkurentsivõimet, |
— |
liikuvus- ja ümberasumistoetused: sotsiaalkindlustusfondidest või riigiasutuste tehtavad maksed töötutele, mille eesmärk on julgustada neid tööotsingutel või töö saamiseks elukohta või kutseala vahetama, |
— |
lahkumishüvitised ja hüvitised töösuhte lõpetamise eest (millega korvatakse töösuhte lõpetamine enne asjaomase töö puhul ametliku pensioniea saabumist), |
— |
koondamishüvitised: kapitalisummad, mis makstakse töötajatele, kellega tegevust lõpetav või vähendav ettevõte lõpetab töösuhte muul põhjusel kui töötaja süül, |
— |
muud rahalised hüvitised: muu rahaline abi, eelkõige maksed pikaajalistele töötutele. |
Siia ei kuulu:
— |
ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)). |
1.4.1.4.
Vanadushüvitised on hüvitised, mis pakuvad sotsiaalkaitset vanadusega seotud riskide vastu, nt sissetulekute kaotamine või vähenemine, võimetus sooritada iseseisvalt igapäevaseid töid, sotsiaalses elus osalemise vähenemine jne.
Vanadushüvitised on hüvitised, millega tagatakse asendussissetulek, kui vanemaealine inimene jääb tööturult pensionile, või tagatakse ettenähtud ikka jõudnud eakale inimesele teatav sissetulek.
See mõiste hõlmab järgmist:
— |
vanaduspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada pensioni saajale sissetulek pärast tasustatavalt töölt ettenähtud vanuses pensionile jäämist või tagada sissetulek eakatele inimestele, |
— |
ennetähtaegne vanaduspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada sissetulek sellisele pensioni saajale, kes jääb pensionile enne asjaomases pensioniskeemis või võrdlusskeemis määratud vanust. Sellega võib, aga ei pruugi kaasneda tavapärase pensioni vähendamine, |
— |
osaline vanaduspension: täieliku vanaduspensioni osa perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jätkavad töötamist vähendatud tööajaga või kelle kutsealasest tegevusest saadav tulu jääb allapoole kindlaksmääratud piiri, |
— |
hooldustoetus: toetus, mida makstakse eakatele inimestele, kes vajavad sagedast või pidevat abi vanaduses vajaliku hoolduse (muu kui meditsiiniline abi) lisakulude katmisel, kui sellise toetuse näol ei ole tegemist tõendatud kulude hüvitamisega, |
— |
pärast ametliku pensioniea saabumist makstavad rahalised invaliidsushüvitised, |
— |
ametliku pensioniea saabumise kuupäeval tehtavad ühekordsed väljamaksed, |
— |
muud rahalised hüvitised: muud pensionile jäämisel või vanadusega seoses makstavad perioodilised ja ühekordsed hüvitised, nt kapitalisummad, mida makstakse inimestele, kes ei vasta täielikult perioodilise vanaduspensioni saamise nõuetele või kes osalesid pensioniskeemides, mille raames makstakse pension pensionile jäämisel välja üksnes kapitalisummana. |
Vanadushüvitiste hulka ei kuulu:
— |
ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)), |
— |
hüvitised tööturu olukorra või vähenenud töövõime tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest (need kuuluvad vastavalt rubriikidesse „Töötushüvitised“ (PY090G) ja „Invaliidsushüvitised“ (PY130G)), |
— |
hüvitised, mida makstakse vanemaealistele inimestele, kes vajavad sagedast või pidevat abi hoolduse lisakulude katmisel, kui tegemist on tõendatud kulude hüvitamisega. |
1.4.1.5.
Toitjakaotushüvitised on hüvitised, millega tagatakse pensionieast noorematele isikutele ajutine või alaline sissetulek pärast abikaasa, elukaaslase või muu lähisugulase surma, tavaliselt juhul, kui lahkunu oli hüvitise saaja peamine ülalpidaja.
Hüvitise saamise tingimustele vastavad isikud võivad olla lahkunu abikaasa või endine abikaasa, lapsed, lapselapsed, vanemad või teised sugulased. Teatavatel juhtudel võidakse hüvitist maksta ka isikule, kes ei kuulunud lahkunu perekonda.
Tavaliselt makstakse toitjakaotushüvitist tulenenud õiguse, st algselt sellisele teisele isikule kuulunud õiguse alusel, kelle surm on hüvitise saamise tingimuseks.
Toitjakaotushüvitised hõlmavad järgmist:
— |
toitjakaotuspension: perioodilised maksed isikutele (ka pärast ametliku pensioniea saabumist), kelle toetusõigus tuleneb sugulussidemetest skeemi raames kaitstud lahkunuga (lesed, orvud jne), |
— |
matusetoetus: ühekordne makse isikule, kelle toetusõigus tuleneb sugulussidemetest lahkunuga (lesed, orvud jne), |
— |
muud rahalised hüvitised: muud perioodilised või ühekordsed maksed toitja ülalpidamisel olnud isikule tulenenud õiguse alusel. |
Siia ei kuulu:
— |
ülalpeetavate laste jaoks makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)), |
— |
matusekulud, |
— |
tööandja poolt muudele hüvitise saamise tingimustele vastavatele isikutele tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi kohastele toitjakaotushüvitistele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)). |
1.4.1.6.
Haigushüvitised on rahalised hüvitised, millega tervikuna või osaliselt asendatakse haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud.
Haigushüvitised hõlmavad järgmist:
— |
tasustatav haiguspuhkus: kindlasummalised või töötasuga seotud maksed, mille eesmärk on kaitstavale isikule tervikuna või osaliselt hüvitada haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud. Nimetatud hüvitist võidakse maksta iseseisvatest sotsiaalkaitseskeemidest, kuid selliseks hüvitiseks võib olla ka tööandja poolt haiguse ajal palga maksmise jätkamine, |
— |
tasustatav puhkus ülalpeetava lapse haiguse või vigastuse korral, |
— |
muud rahalised hüvitised: kaitstavale isikule haiguse või vigastusega seoses tehtavad mitmesugused maksed. |
See mõiste ei hõlma järgmist:
— |
rahalised hüvitised, millega asendatakse rasedusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)), |
— |
rahalised hüvitised, millega asendatakse invaliidsusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal saamata jäänud sissetulekud (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Invaliidsushüvitised“ (PY130G)), |
— |
tööandjate poolt töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed haiguse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)), |
— |
tööandjate poolt töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi raames hüvitatavale haiguspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)). |
1.4.1.7.
Invaliidsushüvitised on hüvitised, millega tagatakse sissetulek ametlikust pensionieast noorematele inimestele, kelle töö- ja teenimisvõime on füüsilise või vaimse puude tõttu langenud õigusaktides sätestatud miinimumtasemest allapoole.
Invaliidsus on täielik või osaline võimetus tegelda majandustegevusega või elada tavapärast elu sellise füüsilise või vaimse puude tõttu, mis tõenäoliselt on püsiv või kestab ettenähtud miinimumajast kauem.
Invaliidsushüvitised hõlmavad järgmist:
— |
invaliidsuspension: perioodilised maksed, mille eesmärk on säilitada või tagada sissetulek ametlikust pensionieast nooremale inimesele, kellel on puue, mille tõttu tema töö- ja teenimisvõime jääb õigusaktides sätestatud miinimumtasemest allapoole, |
— |
hüvitised vähenenud töövõime tõttu ennetähtaegselt pensionile jäämise eest: perioodilised maksed vanemaealistele töötajatele, kes jäävad vähenenud töövõime tõttu pensionile enne ametliku pensioniea saabumist. Sellise pensioni maksmine lõpetatakse tavaliselt siis, kui selle saajal tekib õigus vanaduspensionile, |
— |
hooldustoetus: toetus, mida makstakse ametlikust pensionieast nooremale puudega inimesele, kes vajab sagedast või pidevat abi hoolduse (muu kui meditsiiniline abi) lisakulude katmisel. Tegemist ei tohi olla tõendatud kulude hüvitamisega, |
— |
puuetega inimeste majanduslik integreerimine: toetused puuetega inimestele, kes teevad oma olukorrale vastavat tööd, tavaliselt kohandatud ruumides, või kes osalevad kutseõppes, |
— |
eraldi invaliidsushüvitised puuetega laste jaoks, olenemata nende ülalpeetavusest, |
— |
muud rahalised hüvitised: eespool loetlemata muud perioodilised ja ühekordsed hüvitised, nt ajutised sissetulekutoetused jne. |
Invaliidsushüvitiste hulka ei kuulu:
— |
hüvitised, millega tervikuna või osaliselt asendatakse sissetulek haigusest või vigastusest tulenenud ajutise töövõimetuse ajal (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Haigushüvitised“ (PY120G)), |
— |
invaliidsushüvitiste saajatele makstavad peretoetused (need kuuluvad rubriiki „Pere- ja lapsetoetused“ (HY050G)), |
— |
puuetega inimeste ülalpidamisel olnud isikutele makstavad hüvitised, nt pensionid (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Toitjakaotushüvitised“ (PY110G)), |
— |
hüvitised, mida makstakse tõendatud kulude eest, |
— |
pärast ametliku pensioniea saabumist makstavad rahalised invaliidsushüvitised (need hüvitised kuuluvad rubriiki „Vanadushüvitised“ (PY100G)), |
— |
tööandjate poolt töötajale või endisele töötajale palga asemel sotsiaalkindlustusskeemi kaudu tehtavad maksed invaliidsuse tõttu töölt eemalolemise hüvitamiseks, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutosissetulek rahas või näivrahas“ (PY010G), |
— |
tööandjate poolt töötajale või endisele töötajale tehtavad maksed, mis lisanduvad sotsiaalkindlustusskeemi raames hüvitatavale invaliidsuspuhkusele, kui selliseid makseid ei saa pidada eraldi sotsiaaltoetusteks (need maksed kuuluvad rubriiki „Töötaja brutotulu rahas või näivrahas“ (PY010G)). |
1.4.1.8.
Õppetoetused hõlmavad toetusi, stipendiume ja muud õppuritele hariduse omandamisega seoses antavat abi.
1.4.1.9.
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud sotsiaaltoetused on sotsiaalselt tõrjutud või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele isikutele ette nähtud toetused. Toetuste sihtrühm hõlmab üldjuhul vaeseid, migrante, pagulasi, narkomaane, alkohoolikuid ja kuriteoohvreid.
See mõiste hõlmab järgmist:
— |
sissetulekutoetus: perioodilised maksed ebapiisavate ressurssidega isikutele. Toetuse saamise tingimused võivad lisaks isiklikele ressurssidele olla seotud ka kodakondsuse, elukoha, vanuse, tööks valmisoleku ja perekonnaseisuga. Hüvitisi võidakse maksta piiratud või piiramata aja jooksul; neid võidakse maksta üksikisikule või perekonnale ning neid võivad maksta keskvalitsus või kohalik omavalitsus, |
— |
muud rahalised hüvitised: vaesuse leevendamiseks või rasketes olukordades abistamiseks vaestele ja kaitsetutele isikutele antav toetus. Sellist toetust võivad maksta eraallikatest rahastatavad mittetulundusühendused. |
1.4.2. Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded
Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded on tulude vaatlusperioodil teistelt leibkondadelt või isikutelt korrapäraselt saadud rahasummad.
„Korrapärasus“ ei tähenda täpseid aegu ega eelda kindlat perioodilisust. See võib tähendada ühte kahest järgmisest ajakavast:
— |
iga-aastane summa, mis saadakse igal aastal või mitme aasta jooksul, või |
— |
perioodilised (nt igakuised) summad, mis saadakse lühikese ajavahemiku jooksul tulude vaatlusperioodi vältel (nt kuue kuu jooksul). |
1.4.2.1.
Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded on korrapäraselt (kasvõi üks kord aastas) saadavad rahasummad, mida saab kasutada (korrapäraste) tarbimiskulutuste rahastamiseks.
See mõiste hõlmab järgmist:
— |
kohustuslik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapäraselt saadav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapärane rahaline toetus muult isikult kui leibkonna liikmelt, |
— |
korrapärane rahaline toetus teistes riikides asuvatelt leibkondadelt. |
Siia ei kuulu:
— |
teise leibkonna poolt tasuta pakutav või subsideeritav eluase (kuulub mõiste „Arvestuslik üür“ alla), |
— |
pärandused ja muud kapitalisiirded, st muudelt leibkondadelt saadud ülekanded, mida leibkond ei pea tulude vaatlusperioodil täielikult tarbimiseks kättesaadavaks, |
— |
kingitused ning muud suured, ühekordsed ja ootamatud rahavood, näiteks ühekordsed summad auto, maja vms ostmiseks või tarbimise eesmärgil pikaajaliseks säästmiseks (rohkem kui üks aasta ette), |
— |
elatis või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summa tuleks kajastada peretoetuste all (muutuja HY050). |
1.4.2.2.
Elatis hõlmab järgmist:
— |
kohustuslik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapäraselt saadav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus. |
Elatis tähendab laste ja/või endise abikaasa jaoks samast riigist või teisest riigist saadavaid summasid.
Elatis ei hõlma järgmist:
— |
korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) muult isikult kui leibkonna liikmelt, |
— |
korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) teistes riikides asuvatelt leibkondadelt, |
— |
teise leibkonna poolt tasuta pakutav või subsideeritav eluase (kuulub mõiste „Arvestuslik üür“ alla), |
— |
pärandused ja muud kapitalisiirded, st muudelt leibkondadelt saadud ülekanded, mida leibkond ei pea tulude vaatlusperioodil täielikult tarbimiseks kättesaadavaks, |
— |
kingitused ning muud suured, ühekordsed ja ootamatud rahavood, näiteks ühekordsed summad auto, maja vms ostmiseks või pikaajaliseks tarbimiseks säästetud (rohkem kui üks aasta ette), |
— |
elatis või toetus, mida valitsus (keskvalitsus või kohalik omavalitsus) maksab juhul, kui abikaasa mingil põhjusel ei maksa elatist või lapsetoetust. Valitsuse makstud summa tuleks kajastada peretoetuste all (muutuja HY050). |
1.5. Muu saadud tulu
1.5.1. Alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)
Alla 16-aastaste isikute saadud tulu on brutotulu, mida on tulude vaatlusperioodil saanud kõik alla 16-aastased leibkonna liikmed.
Siia ei kuulu:
— |
siirded leibkonna liikmete vahel, |
— |
leibkonna tasandil kogutud tulu (st muutujad HY040G, HY050G, HY060G, HY070G, HY080G ja HY090G). |
1.6. Intressimaksed
1.6.1. Hüpoteeklaenult makstud intressid (HY100G)
Hüpoteeklaenult makstud intressid on leibkonna peamisele elukohale seatud hüpoteegi kõigi intressimaksete brutosumma tulude vaatlusperioodil enne maksusoodustuste mahaarvamist.
Siia ei kuulu:
— |
võimalikud muud hüpoteeklaenu intressi- või põhisummamaksetega seotud maksed, mis on tehtud samal ajal, nt laenukindlustuse või eluruumi ja vallasvara kindlustuse maksed, |
— |
eluasemega seotud muude laenude (nt remondi-, renoveerimis- ja hooldustööde laenud) ja eluasemega mitteseotud laenude tagasimaksed, |
— |
põhi- või kapitalisumma tagasimaksed. |
1.7. Makstud jooksvad siirded
Makstud jooksvad siirded jagunevad järgmisteks liikideks:
1) |
tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G); |
2) |
korrapärased omandimaksud (HY120G); |
3) |
tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G); |
4) |
makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY130G). |
1.7.1. Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G)
Tulumaks on maks, mida makstakse tulult, kasumilt ja kapitalikasumilt. Seda arvutatakse üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tegeliku või eeldatava tulu põhjal. Siia kuuluvad varalt, maalt või kinnisvaralt arvestatavad maksud, kui neid valdusi kasutatakse nende omanikele tulu arvestamiseks. Arvesse tuleks võtta ka individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionidega (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) seotud makse.
Tulumaksu hulka kuuluvad:
— |
maksud üksikisikute, leibkondade või maksuüksuste tulult (töötamisest, varalt, ettevõtlusest, pensionidelt jne saadud tulu), sealhulgas tööandjate poolt kinnipeetud maksud, muud allikamaksud ning juriidilise isiku õigusteta üksuste omanike tulult makstud maksud, mis on tasutud tulude vaatlusperioodi jooksul, |
— |
tulude vaatlusperioodil saadud maksutagastused, mis on seotud tulude vaatlusperioodil või varasematel aastatel saadud tulult tasutud maksudega. Seda väärtust tuleks võtta arvesse tasutud maksude vähendusena, |
— |
võimalikud maksuvõlgadelt arvestatud intressid ja maksuhaldurite määratud trahvid. |
Erandina eespool nimetatust võivad registriandmeid kasutavad liikmesriigid ja teised liikmesriigid, kelle jaoks see on sobivaim lähenemisviis, esitada tulude vaatlusaastal saadud tulu põhjal arvestatud maksud, kui see mõjutab võrreldavust vähe.
Tulumaksu hulka ei kuulu:
— |
jahi-, relvakasutus- ja kalapüügiõiguste eest makstavad lõivud. |
Sotsiaalkindlustusmaksed on töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate, töötute ja pensionäridega seotud sotsiaalkindlustusmaksed ning võimalikud muud sissemaksed, mis on tulude vaatlusperioodil tehtud kas kohustuslikesse riiklikesse või tööandja sotsiaalkindlustusskeemidesse (pensioni-, tervisekindlustus jne).
1.7.2. Korrapärased omandimaksud (HY120G)
Korrapärased omandimaksud on omanike poolt maa või hoonete kasutamiselt või omandilt perioodiliselt tasutavad maksud ning jooksvad netovara ja muu vara (ehted, muud jõukuse välised tunnused) maksud. Esitada tuleb andmed tulude vaatlusperioodil tasutud omandimaksude kohta.
Korrapärased omandimaksud hõlmavad järgmist:
— |
leibkonna peamise eluaseme omandilt korrapäraselt tasutavad maksud, |
— |
muu kinnisvara omandilt korrapäraselt tasutavad maksud, |
— |
võimalikud maksuvõlgadelt arvestatud intressid ja maksuhaldurite määratud trahvid, |
— |
üürnike poolt otse maksuhaldurile tasutud omandimaksud. |
Korrapäraste omandimaksude hulka ei kuulu:
— |
mittekorrapärased maksud, nt pärandimaksud ning elavate isikute vahelistelt kingetelt tasutavad maksud, |
— |
varalt, maalt või kinnisvaralt arvestatavad maksud, kui neid valdusi kasutatakse nende omanikele tulu arvestamiseks (need maksud kuuluvad rubriiki „Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed“ (HY140G)), |
— |
ettevõttele kuuluvatelt või ettevõtte poolt rendile võetud ning tootmiseks kasutatavatelt maadelt, hoonetelt ja muult varalt arvestatavad maksud (neid makse käsitatakse tootmismaksudena ja need arvatakse maha füüsilisest isikust ettevõtja tulu turutoodangust komponendi „Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud)“ (PY050G) arvutamiseks). |
1.7.3. Leibkonna peamise eluaseme omandilt korrapäraselt tasutavad maksud (HY121G)
See mõiste tähendab makse, mida tuleb perioodiliselt tasuda maa või hoonete omandilt või kasutamiselt, kui eluasemel elavad selle omanikud. Esitada tuleb andmed tulude vaatlusperioodil tasutud maksude kohta.
1.7.4. Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (PY030G)
Tööandjate tehtavad sotsiaalkindlustusmaksed määratletakse töötaja tuluna.
1.7.5. Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded
See mõiste tähendab tulude vaatlusperioodil teistele leibkondadele korrapäraselt makstud rahasummasid.
„Korrapärasus“ ei tähenda täpseid aegu ega eelda kindlat perioodilisust. See võib tähendada ühte kahest järgmisest ajakavast:
— |
iga-aastane summa, mis saadakse igal aastal või mitme aasta jooksul, või |
— |
perioodilised (nt igakuised) summad, mis saadakse lühikese ajavahemiku jooksul tulude vaatlusperioodi vältel (nt kuue kuu jooksul). |
1.7.5.1.
See mõiste tähendab tulude vaatlusperioodil teistele leibkondadele korrapäraselt makstud rahasummasid. Tegemist peaks olema maksetega, mida tehakse korrapäraselt (kasvõi üks kord aastas) tulu arvelt.
Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded hõlmavad järgmist:
— |
kohustuslik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapäraselt makstav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapärane rahaline toetus muudele isikutele kui leibkonna liikmetele, |
— |
korrapärane rahaline toetus teistes riikides asuvatele leibkondadele. |
See mõiste ei hõlma kapitalisiirdeid ega säästudest võetud raha.
1.7.5.2.
Elatis tähendab laste ja/või endise abikaasa jaoks samas riigis või teise riiki makstavaid summasid.
Elatis hõlmab järgmist:
— |
kohustuslik elatis ja lapsetoetus, |
— |
korrapäraselt makstav vabatahtlik elatis ja lapsetoetus. |
Elatis ei hõlma järgmist:
— |
korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) muule isikule kui leibkonna liikmele, |
— |
korrapärane rahaline toetus (mis ei ole elatis) teistes riikides asuvatele leibkondadele, |
— |
kapitalisiirded ja säästudest võetud raha. |
2. NETOTULU KOMPONENDID
Netotulu komponendid tuletatakse vastavatest brutotulu komponentidest pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist.
Netotulu komponendid võib esitada järgmiselt:
1) |
netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist; |
2) |
netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist; |
3) |
netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist. |
3. LEIBKONNA KOGU BRUTOTULU JA NETOTULU
3.1. Leibkonna kogu brutotulu (HY010) arvutatakse järgmiselt.
Järgmiste muutujate summa kõikide leibkonna liikmete kohta: individuaalse brutotulu komponendid (töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G); ametiauto (PY021G); füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G); individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G); töötushüvitised (PY090G); vanadushüvitised (PY100G); toitjakaotushüvitised (PY110G); haigushüvitised (PY120G); invaliidsushüvitised (PY130G) ja õppetoetused (PY140G)); millele lisanduvad brutotulu komponendid leibkonna tasandil (vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G); pere- ja lapsetoetused (HY050G); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G); eluasemetoetused (HY070G); saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY080G); intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G); ja alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)).
3.2. Leibkonna kogu netotulu (HY020) arvutatakse järgmiselt.
Kõikide leibkonna liikmete individuaalse brutotulu osade summa (töötaja brutotulu rahas või näivrahas (PY010G); ametiauto (PY021G); füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline brutokasum või -kahjum (sealhulgas litsentsitasud) (PY050G); individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G); töötushüvitised (PY090G); vanadushüvitised (PY100G); toitjakaotushüvitised (PY110G); haigushüvitised (PY120G); invaliidsushüvitised (PY130G) ja õppetoetused (PY140G)); millele lisanduvad brutotulu komponendid leibkonna tasandil (vara või maa rentimisest saadav tulu (HY040G); pere- ja lapsetoetused (HY050G); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060G); eluasemetoetused (HY070G); saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY080G); intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (HY090G); ja alla 16-aastaste isikute saadud tulu (HY110G)); millest arvatakse maha korrapärased omandimaksud (HY120G); makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (HY130G); ning tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (HY140G)).
See tähendab: HY020 = HY010 – HY120G – HY130G – HY140G.
Muutuja HY140G sisaldab tulumaksukohandustest tulenevaid tagasimakseid ja nõudeid, kinni peetud tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmakseid (kui see on kohaldatav).
3.3. Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, välja arvatud vanadus- ja toitjakaotushüvitised (HY022), arvutatakse järgmiselt.
Kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha kõik netosiirded ning millele lisatakse vanadushüvitised (PY100N) ja toitjakaotushüvitised (PY110N) (st kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha töötushüvitised (PY090N); haigushüvitised (PY120N); invaliidsushüvitised (PY130N); õppetoetused (PY140N); pere- ja lapsetoetused (HY050N); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060N); ja eluasemetoetused (HY070N)).
3.4. Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, sealhulgas vanadus- ja toitjakaotushüvitiste (HY023) maksmist, arvutatakse järgmiselt.
Kogu netotulu (HY020), millest arvatakse maha kõik netosiirded (töötushüvitised (PY090N); vanadushüvitised (PY100N); toitjakaotushüvitised (PY110N); haigushüvitised (PY120N); invaliidsushüvitised (PY130N); õppetoetused (PY140N); pere- ja lapsetoetused (HY050N); mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (HY060N); ja eluasemetoetused (HY070N)).
3.5. Ekvivalentnetosissetulek arvutatakse järgmiselt.
Leibkonna kogu netotulu jagatuna leibkonna ekvivalentsuurusega.
3.6. Ekvivalentsuurus
See mõiste viitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) modifitseeritud ekvivalentsuse skaalale (esimene täisealine –1,0 kaaluühikut, teised leibkonnas elavad 14-aastased või vanemad isikud –0,5 kaaluühikut ning iga alla 14-aastane laps –0,3 kaaluühikut).
4. MUUD ELEMENDID, MIDA EI KÄSITATA TULUDE OSANA
4.1. Sissemaksed erapensioniskeemidesse (PY035G)
Tulude vaatlusperioodil erapensioniskeemidesse tehtavad sissemaksed on üksikleibkondade sõlmitud pensionipoliisid nende isiklikul algatusel ja nende isiklikuks kasuks sõltumatult nende tööandjatest või valitsusasutustest ja väljaspool kõiki sotsiaalkindlustusskeeme.
Nende sissemaksete vastastehinguks on individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pensionid (v.a skeemid, mis on hõlmatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemiga) (PY080G).
Siia kuuluvad erapensioniskeemidesse seoses vanaduse, toitjakaotuse, haiguse, invaliidsuse ja töötusega tehtud sissemaksed.
(1) Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistikaga hõlmatud sotsiaaltoetused, välja arvatud eluasemetoetused, piirduvad rahaliste hüvitistega.
(2) Leibkonna heaolu täpsemaks mõõtmiseks käsitletakse tulude vaatlusperioodil saadud ühekordseid toetusi vastavalt Eurostati tehnilistele soovitustele. Samuti võib ka enne tulude vaatlusperioodi saadud ühekordseid toetusi võtta arvesse ja arvutada vastavalt Eurostati soovitustele.
II LISA
Muutujate tehnilised tunnused
Muutuja tunnus |
Muutuja nimetus |
Vastusevariandi kood |
Vastusevariandi kirjeldus |
Kogumisüksus |
Kogumisviis |
Vaatlusperiood |
ANDMEKOGUMISE TEAVE |
||||||
DB010 |
Vaatlusaasta |
Aasta |
Vaatlusaasta |
Leibkond |
Loend |
Praegune |
DB020 |
Elukohariik |
SCL GEO kood |
Elukohariik |
Leibkond |
Loend |
Alaline |
DB040 |
Elukohapiirkond |
NUTS (2 numbrit) |
Piirkond (2 numbrit) |
Leibkond |
Loend, register või küsitleja |
Praegune |
DB040_F |
Elukohapiirkond (lipp) |
1 |
Täidetud vastavalt NUTSile |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
DB050 |
Kiht |
1–99999 |
Kihi tunnus |
Leibkond |
Loend, register või valimidisain |
Väljavalimisel |
DB050_F |
Kiht (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
2 |
Iseesindav esmane valikuüksus |
|||||
3 |
Liidetud kiht, kuna esmaseid valikuüksusi on ainult üks (ainult leibkondade puhul, mis on valitud kihis, kus on ainuke esmane valikuüksus) |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (kihistamata) |
|||||
DB060 |
Esmane valikuüksus |
1–99999 |
Esmase valikuüksuse tunnus |
Leibkond |
Loend, register või valimidisain |
Väljavalimisel |
DB060_F |
Esmane valikuüksus (lipp) |
1 |
Rotatsioon toimub esmaste valikuüksuste tasandil (esmane valikuüksus roteerub valimisse ja sealt välja) |
|
|
|
2 |
Rotatsioon toimub teiseste valikuüksuste tasandil (esmane valikuüksus jääb valimisse kogu EU-SILC uuringu vältel) |
|||||
-2 |
Ei ole kohaldatav (pole esimest ja teist valimi moodustamise etappi) |
|||||
DB062 |
Teisene valikuüksus |
1–99999 |
Teisese valikuüksuse tunnus |
Leibkond |
Loend, register või valimidisain |
Väljavalimisel |
DB062_F |
Teisene valikuüksus (lipp) |
1 |
Rotatsioon toimub esmaste valikuüksuste tasandil (esmane valikuüksus roteerub valimisse ja sealt välja) |
|
|
|
2 |
Rotatsioon toimub teiseste valikuüksuste tasandil (esmane valikuüksus jääb valimisse kogu EU-SILC uuringu vältel) |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (pole esimest ja teist valimi moodustamise etappi) |
|||||
DB070 |
Esmaste valikuüksuste valikujärjestus |
1–99999 |
Esmaste valikuüksuste valikujärjestus |
Leibkond |
Loend, register või valimidisain |
Väljavalimisel |
DB070_F |
Esmaste valikuüksuste valikujärjestus (lipp) |
11 |
Loendis on järjekord fikseeritud kõigiks EU-SILC uuringu aastateks ja esmastel valikuüksustel on võrdne tõenäosus valimisse sattuda (konkreetsete kihtide piires) |
|
|
|
12 |
Loendis on järjekord fikseeritud kõigiks EU-SILC uuringu aastateks ja esmastel valikuüksustel on ebavõrdne tõenäosus valimisse sattuda (konkreetsete kihtide piires) |
|||||
21 |
Loendis võib järjekord aja jooksul muutuda ja esmastel valikuüksustel on võrdne tõenäosus valimisse sattuda (konkreetsete kihtide piires) |
|||||
22 |
Loendis võib järjekord aja jooksul muutuda ja esmastel valikuüksustel on ebavõrdne tõenäosus valimisse sattuda (konkreetsete kihtide piires) |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (süstemaatilist valikut ei tehta) |
|||||
DB075 |
Roteeruv rühm |
1–9 |
Roteeruv rühm |
Leibkond |
Tuletatud |
Alaline |
DB075_F |
Roteeruv rühm (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (roteeruvat disaini ei kasutata) |
|||||
DB076 |
Küsitluslaine |
1–9 |
Küsitluslaine |
Leibkond |
Tuletatud |
Praegune |
DB076_F |
Küsitluslaine (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
DB110 |
Leibkonna olukord |
1 |
Eelmises küsitluslaines küsitletud leibkond: sama aadress nagu eelmise küsitluse tegemise ajal |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
2 |
Eelmises küsitluslaines küsitletud leibkond: kogu leibkond on ühinenud teise samas riigis asuva leibkonnaga |
|||||
3 |
Leibkond ei ole enam uuringuga hõlmatud: kogu leibkond on ühinenud samas riigis asuva asutusleibkonnaga või kolinud hooldusasutusse |
|||||
4 |
Leibkond ei ole enam uuringuga hõlmatud: leibkond on riigist välja kolinud |
|||||
5 |
Leibkond ei ole enam uuringuga hõlmatud: kogu leibkond on surnud |
|||||
6 |
Leibkond ei ole enam uuringuga hõlmatud: leibkonda ei kuulu ühtegi valimiisikut |
|||||
7 |
Aadressiga kontakt saamata: leibkonnaga ei saadud kontakti (nt ilmastikutingimuste tõttu) |
|||||
8 |
Uus leibkond selles küsitluslaines: hargnenud leibkond |
|||||
9 |
Uus leibkond selles küsitluslaines: selles küsitluslaines või esimeses küsitluslaines valimile lisatud uus aadress |
|||||
10 |
Ühinenud leibkond |
|||||
11 |
Aadressiga kontakt saamata: leibkond kadunud (leibkonnaga juhtunu kohta puudub teave) |
|||||
DB110_F |
Leibkonna olukord (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
DB120 |
Aadressiga kontakti saamine |
11 |
Aadressiga/telefoniga kontakt saadud |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
21 |
Aadressiga/telefoniga kontakt saamata: asukoht leidmata |
|||||
22 |
Aadressiga/telefoniga kontakt saamata: võimatu juurde pääseda |
|||||
23 |
Aadressiga/telefoniga kontakt saamata: aadressi ei ole olemas, aadressil asub mitteeluruum, aadress on hõivamata või aadress ei ole peamine elukoht |
|||||
DB120_F |
Aadressiga kontakti saamine (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (DB110 ei ole 2, 8 ega 9) |
|||||
DB130 |
Leibkonnaküsimustiku tulemus |
11 |
Leibkonnaküsimustik täidetud |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
21 |
Koostööst keeldumine |
|||||
22 |
Kogu leibkond on välitöö kestuse ajal ajutiselt ära |
|||||
23 |
Leibkond on võimetu vastama (haigus, teovõimetus jne) |
|||||
24 |
Muu põhjus |
|||||
DB130_F |
Leibkonnaküsimustiku tulemus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (DB120 ei ole 11 ja DB110 ei ole 1) |
|||||
DB135 |
Leibkonnaküsitluse vastuvõtmine |
1 |
Küsitlus andmebaasi jaoks vastu võetud |
Leibkond |
Tuletatud |
Praegune |
2 |
Küsitlus tagasi lükatud |
|||||
DB135_F |
Leibkonnaküsitluse olek (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (DB130 ei ole 11) |
|||||
RB010 |
Küsitlusaasta |
Aasta |
Küsitlusaasta |
Kõik praegused leibkonna liikmed (mis tahes vanuses) ja endised leibkonna liikmed |
Loend |
Praegune |
RB020 |
Elukohariik |
SCL GEO kood |
Elukohariik |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) ja endised leibkonnaliikmed |
Loend |
Alaline |
HB010 |
Küsitlusaasta |
Aasta |
Küsitlusaasta |
Leibkond |
Loend |
Praegune |
HB020 |
Elukohariik |
SCL GEO kood |
Elukohariik |
Leibkond |
Loend |
Alaline |
HB040 |
Leibkonna küsitlemise päev |
1–31 |
Leibkonna küsitlemise päev |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
HB040_F |
Leibkonna küsitlemise päev (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HB050 |
Leibkonna küsitlemise kuu |
1–12 |
Leibkonna küsitlemise kuu |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
HB050_F |
Leibkonna küsitlemise kuu (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HB060 |
Leibkonna küsitlemise aasta |
Aasta |
Leibkonna küsitlemise aasta |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
HB060_F |
Leibkonna küsitlemise aasta (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
HB100 |
Leibkonnaküsimustiku täitmiseks kulunud minutid |
1–90 |
Leibkonnaküsimustiku täitmiseks kulunud minutid |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
HB100_F |
Leibkonnaküsimustiku täitmiseks kulunud minutid (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB010 |
Küsitlusaasta |
Aasta |
Küsitlusaasta |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Loend |
Praegune |
PB020 |
Elukohariik |
SCL GEO kood |
Elukohariik |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Loend |
Alaline |
PB090 |
Isiku küsitlemise päev |
1–31 |
Isiku küsitlemise päev |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
PB090_F |
Isiku küsitlemise päev (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PB100 |
Isiku küsitlemise kuu |
1–12 |
Isiku küsitlemise kuu |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
PB100_F |
Isiku küsitlemise kuu (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PB110 |
Isiku küsitlemise aasta |
Aasta |
Isiku küsitlemise aasta |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
PB110_F |
Isiku küsitlemise aasta (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PB120 |
Isikuküsimustiku täitmiseks kulunud minutid |
1–90 |
Isikuküsimustiku täitmiseks kulunud minutid |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
PB120_F |
Isikuküsimustiku täitmiseks kulunud minutid (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (andmed saadakse vaid registritest) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
IDENTIFITSEERIMINE |
||||||
DB030 |
Leibkonna ID |
Identifitseerimisnumber |
Leibkonna ID |
Leibkond |
Loend või küsitleja |
Praegune |
RB030 |
Isiku ID |
Identifitseerimisnumber |
Isiku ID |
Kõik praegused leibkonna liikmed (mis tahes vanuses) ja endised leibkonna liikmed |
Loend või küsitleja |
Alaline |
RB032 |
Isiku järjekorranumber leibkonnas |
Number |
Isiku järjekorranumber leibkonnas |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Loend või küsitleja |
Praegune |
RB032_F |
Isiku järjekorranumber leibkonnas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (üheliikmeline leibkond) |
|||||
RB040 |
Praeguse leibkonna ID |
Identifitseerimisnumber |
Praeguse leibkonna ID |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) ja endised leibkonnaliikmed |
Loend või küsitleja |
Praegune |
RB100 |
Valimiisik või kaaselanik |
1 |
Valimiisik |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Loend või küsitleja |
Alaline |
2 |
Kaaselanik |
|||||
RB100_F |
Valimiisik või kaaselanik (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HB030 |
Leibkonna ID |
Identifitseerimisnumber |
Leibkonna ID |
Leibkond |
Loend, register või küsitleja |
Praegune |
HB070 |
Leibkonnaküsimustiku täitnud isiku isiklik ID |
Identifitseerimisnumber |
Leibkonnaküsimustiku täitnud isiku isiklik ID |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
HB070_F |
Leibkonnaküsimustiku täitnud isiku isiklik ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB030 |
Isiku ID |
Identifitseerimisnumber |
Isiku ID |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Loend, register või küsitleja |
Alaline |
PB265 |
Isikuküsimustiku täitnud isiku isiklik ID |
Identifitseerimisnumber |
Isikuküsimustiku täitnud isiku isiklik ID |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
PB265_F |
Isikuküsimustiku täitnud isiku isiklik ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PB260 ei ole 2) |
|||||
KAALUD |
||||||
DB080 |
Leibkonna disainikaal |
Kaal |
Leibkonna disainikaal |
Leibkond |
Arvestuslik |
Praegune |
DB080_F |
Leibkonna disainikaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (küsitluses mitmendat korda osalev leibkond või hargnenud leibkond) |
|||||
DB090 |
Leibkonna läbilõikeandmete kaal |
Kaal |
Leibkonna läbilõikeandmete kaal |
Leibkond |
Arvestuslik |
Praegune |
DB090_F |
Leibkonna läbilõikeandmete kaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-7 |
Ei kohaldata (DB010 ei ole eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
DB095 |
Leibkonna kestevandmete kaal |
Kaal |
Leibkonna kestevandmete kaal |
Leibkond |
Arvestuslik |
Praegune |
DB095_F |
Leibkonna kestevandmete kaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (DB110 on 9 ja DB010 on eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
RB050 |
Isiku läbilõikeandmete kaal |
Kaal |
Isiku läbilõikeandmete kaal |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB050_F |
Isiku läbilõikeandmete kaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
RB060 |
Isiku baaskaal |
Kaal |
Isiku baaskaal |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB060_F |
Isiku baaskaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
RB062 |
Kestevandmete kaal (kaheaastane kestus) |
Kaal |
Kestevandmete kaal (kaheaastane kestus) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB062_F |
Kestevandmete kaal (kaheaastane kestus) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ainult üheaastane trajektoor, st isik esimeses küsitluslaines) |
|||||
RB063 |
Kestevandmete kaal (kolmeaastane kestus) |
Kaal |
Kestevandmete kaal (kolmeaastane kestus) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB063_F |
Kestevandmete kaal (kolmeaastane kestus) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (lühem kui kolmeaastane trajektoor, st isik esimeses või teises küsitluslaines) |
|||||
RB064 |
Kestevandmete kaal (neljaaastane kestus) |
Kaal |
Kestevandmete kaal (neljaaastane kestus) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB064_F |
Kestevandmete kaal (neljaaastane kestus) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (lühem kui neljaaastane trajektoor, st isik esimeses, teises või kolmandas küsitluslaines) |
|||||
RB065 |
Kestevandmete kaal (viieaastane kestus) |
Kaal |
Kestevandmete kaal (viieaastane kestus) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB065_F |
Kestevandmete kaal (viieaastane kestus) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (lühem kui viieaastane trajektoor, st isik esimeses, teises, kolmandas või neljandas küsitluslaines) |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (paneeli vaadeldakse nelja aasta vältel) |
|||||
RB066 |
Kestevandmete kaal (kuueaastane kestus) |
Kaal |
Kestevandmete kaal (kuueaastane kestus) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Arvestuslik |
Praegune |
RB066_F |
Kestevandmete kaal (kuueaastane kestus) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (lühem kui viieaastane trajektoor, st isik esimeses, teises, kolmandas, neljandas või viiendas küsitluslaines) |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (paneeli vaadeldakse nelja aasta vältel) |
|||||
RL070 |
Laste läbilõikeandmete kaal lastehoiu valdkonnas |
Kaal |
Laste läbilõikeandmete kaal lastehoiu valdkonnas |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Arvestuslik |
Praegune |
RL070_F |
Laste läbilõikeandmete kaal lastehoiu valdkonnas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (isik on küsitluse kuupäeval vanem kui 12-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
PB040 |
Isiku läbilõikeandmete kaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) |
Kaal |
Isiku läbilõikeandmete kaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Arvestuslik |
Praegune |
PB040_F |
Isiku läbilõikeandmete kaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
PB050 |
Isiku baaskaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) |
Kaal |
Isiku baaskaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Arvestuslik |
Praegune |
PB050_F |
Isiku baaskaal (kõik vähemalt 16-aastased leibkonnaliikmed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
PB060 |
Valitud vastaja läbilõikeandmete kaal |
Kaal |
Valitud vastaja läbilõikeandmete kaal |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Arvestuslik |
Praegune |
PB060_F |
Valitud vastaja läbilõikeandmete kaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (riigis ei kasutata valitud vastaja mudelit) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (PB010 ei ole eelmine tegutsemisaasta) |
|||||
PB070 |
Valitud vastaja isiklik disainikaal |
Kaal |
Valitud vastaja isiklik disainikaal |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Arvestuslik |
Praegune |
PB070_F |
Valitud vastaja isiklik disainikaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (riigis ei kasutata valitud vastaja mudelit) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PB080 |
Valitud vastaja isiklik baaskaal |
Kaal |
Valitud vastaja isiklik baaskaal |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Arvestuslik |
Praegune |
PB080_F |
Valitud vastaja isiklik baaskaal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (riigis ei kasutata valitud vastaja mudelit) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
KÜSITLUSE TUNNUSED |
||||||
RB250 |
Andmete staatus |
11 |
Andmed saadud vaid küsitluse teel |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Küsitleja |
Praegune |
12 |
Andmed saadud vaid registritest |
|||||
13 |
Andmed saadud nii küsitlusest kui ka registritest |
|||||
14 |
Andmed saadud täies ulatuses imputeerimise teel |
|||||
21 |
Isik on võimetu vastama (haigus, teovõimetus jne) ning asendusvastaja ei olnud kättesaadav |
|||||
22 |
Isik ei tagastanud enda täidetavat küsimustikku |
|||||
23 |
Koostööst keeldumine |
|||||
31 |
Isik oli ajutiselt ära ja asendusvastaja ei olnud kättesaadav |
|||||
32 |
Kontakti ei saadud muudel põhjustel |
|||||
33 |
Teave jäi saamata teadmata põhjusel |
|||||
RB250_F |
Andmete staatus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-2 |
Ei kohaldata (RB245 ei ole 1, 2 ega 3) |
|||||
HB130 |
Kasutatud küsitlusviis (leibkond) |
1 |
Paberipõhine isikuküsitlus (PAPI) |
Leibkond |
Küsitleja |
Praegune |
2 |
Arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI) |
|||||
3 |
Arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI) |
|||||
4 |
Arvutipõhine veebiküsitlus (CAWI) |
|||||
5 |
Muu |
|||||
HB130_F |
Kasutatud küsitlusviis (leibkond) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB260 |
Uuringus osalemise laad |
1 |
Otsene osalemine |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
2 |
Kaudne osalemine |
|||||
PB260_F |
Uuringus osalemise laad (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PB270 |
Kasutatud küsitlusviis (isik) |
1 |
Paberipõhine isikuküsitlus (PAPI) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Küsitleja |
Praegune |
2 |
Arvutipõhine isikuküsitlus (CAPI) |
|||||
3 |
Arvutipõhine telefoniküsitlus (CATI) |
|||||
4 |
Arvutipõhine veebiküsitlus (CAWI) |
|||||
5 |
Muu |
|||||
PB270_F |
Kasutatud küsitlusviis (isik) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
ASUKOHT |
||||||
DB100 |
Linnastumise aste |
1 |
Linnad |
Leibkond |
Arvestuslik |
Praegune |
2 |
Väikelinnad ja eeslinnad |
|||||
3 |
Maapiirkonnad |
|||||
DB100_F |
Linnastumise aste (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad (lubatud alates 2. küsitluslainest) |
|||||
DEMOGRAAFIA |
||||||
RB080 |
Sünniaasta |
Aasta |
Sünniaasta |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Alaline |
RB080_F |
Sünniaasta (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB081 |
Vanus täisaastates |
Vanus |
Vanus |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
RB081_F |
Vanus täisaastates (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB082 |
Vanus täisaastates küsitluse ajal |
Vanus |
Vanus |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
RB082_F |
Vanus täisaastates küsitluse ajal (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB083 |
Sünnipäeva möödumine küsitluse ajal |
1 |
Jah |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja, registrid või tuletatud |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
RB083_F |
Sünnipäeva möödumine küsitluse ajal (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB090 |
Sugu |
1 |
Mees |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Naine |
|||||
RB090_F |
Sugu (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB110 |
Staatus leibkonnas |
1 |
Kuulus kõnealusesse leibkonda eelmistes küsitluslainetes või on praegune leibkonna liige |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) ja endised leibkonnaliikmed |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Kolis pärast eelmist küsitluslainet kõnealusesse leibkonda mõnest teisest valimileibkonnast |
|||||
3 |
Kolis pärast eelmist küsitluslainet kõnealusesse leibkonda muust kui valimileibkonnast |
|||||
4 |
Sündis kõnealuses leibkonnas pärast eelmist küsitluslainet |
|||||
5 |
Kolis mujale pärast eelmist küsitluslainet või viimast küsitlust, kui eelmises küsitluslaines ei saadud kontakti |
|||||
6 |
Surnud |
|||||
RB110_F |
Staatus leibkonnas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB120 |
Asukoht, kuhu isik on kolinud |
1 |
Riigis asuvasse tavaleibkonda |
Endised leibkonnaliikmed |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Samas riigis asuvasse asutusleibkonda või hooldusasutusse |
|||||
3 |
Välismaale |
|||||
4 |
Kadunud |
|||||
RB120_F |
Asukoht, kuhu isik on kolinud (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (RB110 ei ole 5) |
|||||
RB220 |
Isa ID |
Identifitseerimisnumber |
Isa ID |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
RB220_F |
Isa ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isa ei ole leibkonna liige) |
|||||
RB230 |
Ema ID |
Identifitseerimisnumber |
Ema ID |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
RB230_F |
Ema ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ema ei ole leibkonna liige) |
|||||
RB240 |
Abikaasa/elukaaslase ID |
Identifitseerimisnumber |
Abikaasa/elukaaslase ID |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
RB240_F |
Abikaasa/elukaaslase ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (abikaasa/elukaaslane puudub või ei ole leibkonna liige) |
|||||
RB245 |
Vastaja staatus |
1 |
Vähemalt 16-aastane praegune leibkonnaliige |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Tuletatud |
Praegune |
2 |
Valitud vastaja |
|||||
3 |
Valimata vastaja |
|||||
4 |
Tingimustele mittevastav isik |
|||||
RB245_F |
Vastaja staatus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
PB140 |
Sünniaasta |
Aasta |
Sünniaasta |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Alaline |
PB140_F |
Sünniaasta (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB150 |
Sugu |
1 |
Mees |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Naine |
|||||
PB150_F |
Sugu (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB160 |
Isa ID |
Identifitseerimisnumber |
Isa ID |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Praegune |
PB160_F |
Isa ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isa ei ole leibkonna liige) |
|||||
PB170 |
Ema ID |
Identifitseerimisnumber |
Ema ID |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Praegune |
PB170_F |
Ema ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ema ei ole leibkonna liige) |
|||||
PB180 |
Abikaasa/elukaaslase ID |
Identifitseerimisnumber |
Abikaasa/elukaaslase ID |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Praegune |
PB180_F |
Abikaasa/elukaaslase ID (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (abikaasa/elukaaslane puudub või ei ole leibkonna liige) |
|||||
PB190 |
Perekonnaseis |
1 |
Pole kunagi abielus olnud |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Abielus |
|||||
3 |
Lahus elav |
|||||
4 |
Lesk |
|||||
5 |
Lahutatud |
|||||
PB190_F |
Perekonnaseis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB200 |
Vabaabielus |
1 |
Jah, õiguslikul alusel |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonna liikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Jah, ilma õigusliku aluseta |
|||||
3 |
Ei |
|||||
PB200_F |
Vabaabielus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
KODAKONDSUS JA RÄNDETAUST |
||||||
RB280 |
Sünniriik |
SCL GEO kood |
Sünniriik |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Alaline |
FOR |
Muus riigis sündinud, kuid sünniriik teadmata |
|||||
RB280_F |
Sünniriik (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RB290 |
Peamine kodakondsus |
SCL GEO kood |
Peamine kodakondsus |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
STLS |
Kodakondsuseta |
|||||
FOR |
Muu riigi kodakondsus, kuid riik teadmata |
|||||
RB290_F |
Peamine kodakondsus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|
||||
3 |
Imputeeritud |
|
||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|
||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|
||||
PB230 |
Isa sünniriik |
SCL GEO kood |
Isa sünniriik |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Alaline |
FOR |
Isa on sündinud muus riigis, kuid sünniriik on teadmata |
|||||
PB230_F |
Isa sünniriik (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PB240 |
Ema sünniriik |
SCL GEO kood |
Ema sünniriik |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Alaline |
FOR |
Ema on sündinud muus riigis, kuid sünniriik on teadmata |
|||||
PB240_F |
Ema sünniriik (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
LEIBKONNA KOOSSEIS |
||||||
RB200 |
Leibkonnas viibimine |
1 |
Elab praegu leibkonnas |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Ajutiselt ära |
|||||
RB200_F |
Leibkonnas viibimine (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RG_Z# |
Leibkonnamaatriks |
10 |
Elukaaslane (madal) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
11 |
Abikaasa/registreeritud kooselu partner (kõrge)/valikuline |
|||||
12 |
Elukaaslane (kõrge)/valikuline |
|||||
20 |
Poeg/tütar (madal) |
|||||
21 |
Bioloogiline/lapsendatud poeg/tütar (kõrge)/valikuline |
|||||
22 |
Kasupoeg/kasutütar (kõrge)/valikuline |
|||||
30 |
Väimees/minia (madal; kõrge) |
|||||
40 |
Lapselaps (madal; kõrge) |
|||||
50 |
Vanem (madal) |
|||||
51 |
Bioloogiline/lapsendanud vanem (kõrge)/valikuline |
|||||
52 |
Kasuvanem (kõrge)/valikuline |
|||||
60 |
Ämm/äi (madal; kõrge) |
|||||
70 |
Vanavanem (madal; kõrge) |
|||||
80 |
Vend/õde (madal) |
|||||
81 |
Bioloogiline vend/õde (kõrge)/valikuline |
|||||
82 |
Kasuvend/-õde (kõrge)/valikuline |
|||||
90 |
Muu sugulane (madal; kõrge) |
|||||
95 |
Muu isik, kellega sugulus puudub (madal; kõrge) |
|||||
99 |
Täpsustamata (madal; kõrge) |
|||||
RG_Z#_F |
Leibkonnamaatriks (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (üheliikmeline leibkond) |
|||||
LEIBKONNA KOOSSEIS – TÄIENDAVAD TÄPSUSTAVAD ÜKSIKASJAD |
||||||
HB110 |
Leibkonna tüüp |
1 |
Üheliikmeline leibkond |
Leibkond |
Tuletatud |
Praegune |
2 |
Üksikvanem ja vähemalt üks alla 25 aasta vanune laps |
|||||
3 |
Üksikvanem, kelle kõik lapsed on vähemalt 25-aastased |
|||||
4 |
Ilma lasteta paar |
|||||
5 |
Vähemalt ühe alla 25 aasta vanuse lapsega paar |
|||||
6 |
Paar, kelle kõik lapsed on vähemalt 25-aastased |
|||||
7 |
Muud tüüpi leibkond |
|||||
HB110_F |
Leibkonna tüüp (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HB120 |
Leibkonna suurus |
1–99 |
Leibkonna liikmete koguarv |
Leibkond |
Tuletatud |
Praegune |
HB120_F |
Leibkonna suurus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
PB205 |
Samas leibkonnas elavad elukaaslased |
1 |
Seadusliku või de facto elukaaslasega koos elavad isikud |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Praegune |
2 |
Seaduslikust või de facto elukaaslasest lahus elavad isikud |
|||||
PB205_F |
Samas leibkonnas elavad elukaaslased (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
RIIGIS VIIBIMISE KESTUS |
||||||
RB285 |
Elukohariigis viibimise kestus täisaastates |
Aastad |
Aastate arv kõnealuses riigis (pärast viimast selles riigis asuvas alalises elukohas elama asumist) |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
RB285_F |
Elukohariigis viibimise kestus täisaastates (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (sündinud kõnealuses riigis ega ole kunagi elanud muus riigis vähemalt ühe aasta pikkusel perioodil) |
|||||
PUUDED JA TERVISESEISUNDI EUROOPA MINIMOODUL |
||||||
PH010 |
Enesehinnanguline üldine tervislik seisund |
1 |
Väga hea |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Hea |
|||||
3 |
Rahuldav (ei hea ega halb) |
|||||
4 |
Halb |
|||||
5 |
Väga halb |
|||||
PH010_F |
Enesehinnanguline üldine tervislik seisund (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PH020 |
Pikaajalised terviseprobleemid |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
PH020_F |
Pikaajalised terviseprobleemid (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PH030 |
Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud |
1 |
Oluliselt piiratud |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Mõningal määral piiratud |
|||||
3 |
Ei ole üldse piiratud |
|||||
PH030_F |
Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
LASTE TERVIS |
||||||
RCH010 |
Üldine tervislik seisund (laps) |
1 |
Väga hea |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonna liikmed (individuaalne tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Hea |
|||||
3 |
Rahuldav (ei hea ega halb) |
|||||
4 |
Halb |
|||||
5 |
Väga halb |
|||||
RCH010_F |
Üldine tervislik seisund (laps) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (isik on vanem kui 15-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
RCH020 |
Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (laps) |
1 |
Oluliselt piiratud |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (individuaalne tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Mõningal määral piiratud |
|||||
3 |
Ei ole üldse piiratud |
|||||
RCH020_F |
Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (laps) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (isik on vanem kui 15-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
JUURDEPÄÄS TERVISHOIUTEENUSTELE |
||||||
PH040 |
Rahuldamata vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele |
1 |
Jah, isik vajas vähemalt üks kord arstlikku läbivaatust või ravi, kuid ei saanud seda |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ei, isik ei ole jäänud ilma talle tegelikult vajalikust arstlikust läbivaatusest või ravist |
|||||
PH040_F |
Rahuldamata vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik ei vajanud tegelikult arstlikku läbivaatust ega ravi) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PH050 |
Peamine põhjus, miks vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele on rahuldamata |
1 |
Vahendite puudus (liiga kallis) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ootejärjekord |
|||||
3 |
Ajapuudus töökohustuste tõttu või laste või teiste isikute eest hoolitsemise tõttu |
|||||
4 |
Pikk vahemaa/transpordivahendi puudus |
|||||
5 |
Kartus arsti, haiglate, läbivaatuse või ravi ees |
|||||
6 |
Oodati lootuses, et vaevus möödub |
|||||
7 |
Ei teadnud ühtegi head arsti või spetsialisti |
|||||
8 |
Muu põhjus |
|||||
PH050_F |
Peamine põhjus, miks arstlik läbivaatus või ravi jäi saamata (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PH040 ei ole 1) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PH060 |
Rahuldamata vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele |
1 |
Jah, isik vajas vähemalt üks kord hammaste kontrolli või ravi, kuid ei saanud seda |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ei, isik ei ole jäänud ilma talle tegelikult vajalikust hammaste kontrollist või ravist |
|||||
PH060_F |
Rahuldamata vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik ei vajanud tegelikult hammaste kontrolli ega ravi) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PH070 |
Peamine põhjus, miks vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele on rahuldamata |
1 |
Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ootejärjekord |
|||||
3 |
Ajapuudus töökohustuste tõttu või laste või teiste isikute eest hoolitsemise tõttu |
|||||
4 |
Pikk vahemaa/transpordivahendi puudumine |
|||||
5 |
Kartus arsti (hambaarsti), haiglate, läbivaatuse või ravi ees |
|||||
6 |
Oodati lootuses, et vaevus möödub |
|||||
7 |
Ei teadnud ühtegi head hambaarsti |
|||||
8 |
Muu põhjus |
|||||
PH070_F |
Peamine põhjus, miks vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele on rahuldamata (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PH060 ei ole 1) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
TERVISHOIUTEENUSTE KÄTTESAADAVUS (LAPSED) |
||||||
HCH010 |
Rahuldamata vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele (lapsed) |
1 |
Jah (vähemalt üks laps jäi vähemalt ühel korral arstliku läbivaatuse või ravita) |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ei (laps/lapsed läbis(id) vajaduse korral alati arstliku läbivaatuse või said ravi) |
|||||
HCH010_F |
Rahuldamata vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele (lapsed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ükski laps ei vajanud tegelikult arstlikku läbivaatust ega ravi) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HCH020 |
Peamine põhjus, miks vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele on rahuldamata (lapsed) |
1 |
Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ootejärjekord |
|||||
3 |
Ajapuudus töökohustuste tõttu või laste või teiste isikute eest hoolitsemise tõttu |
|||||
4 |
Pikk vahemaa/transpordivahendi puudus |
|||||
5 |
Muu põhjus |
|||||
HCH020_F |
Peamine põhjus, miks vajadus arstliku läbivaatuse või ravi järele on rahuldamata (lapsed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HCH010 ei ole 1) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HCH030 |
Rahuldamata vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele (lapsed) |
1 |
Jah (vähemalt üks laps jäi vähemalt ühel korral hammaste kontrollita või hambaravita) |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ei (laps(ed) läbis(id) vajaduse korral alati hammaste kontrolli või sai(d) hambaravi) |
|||||
HCH030_F |
Rahuldamata vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele (lapsed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ükski laps ei vajanud tegelikult hammaste kontrolli ega hambaravi) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HCH040 |
Peamine põhjus, miks vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele on rahuldamata (lapsed) |
1 |
Ei saa seda endale lubada (on liialt kallis) |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ootejärjekord |
|||||
3 |
Ajapuudus töökohustuste tõttu või laste või teiste isikute eest hoolitsemise tõttu |
|||||
4 |
Pikk vahemaa/transpordivahendi puudus |
|||||
5 |
Muu põhjus |
|||||
HCH040_F |
Peamine põhjus, miks vajadus hambaarsti läbivaatuse või hambaravi järele on rahuldamata (lapsed) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HCH030 ei ole 1) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
SOTSIAAL-MAJANDUSLIK SEISUND (VASTAVALT ISIKU ENDA MÄÄRATLUSELE) |
||||||
RB211 |
Sotsiaal-majanduslik seisund (vastavalt isiku enda määratlusele) |
1 |
Tööga hõivatu |
Kõik praegused leibkonnaliikmed (mis tahes vanuses) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Töötu |
|||||
3 |
Pensionär |
|||||
4 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
5 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
6 |
Kodune |
|||||
7 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
8 |
Muu |
|||||
RB211_F |
Sotsiaal-majanduslik seisund (vastavalt isiku enda määratlusele) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL032 |
Praegune majanduslik olukord vastavalt enda määratlusele |
1 |
Tööga hõivatu |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Töötu |
|||||
3 |
Pensionär |
|||||
4 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
5 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
6 |
Kodune |
|||||
7 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
8 |
Muu |
|||||
PL032_F |
Praegune majanduslik olukord vastavalt enda määratlusele (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL040A |
Tööalane seisund |
1 |
Füüsilisest isikust ettevõtja, kellel on oma töötajad |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Füüsilisest isikust ettevõtja, kellel ei ole oma töötajaid |
|||||
3 |
Palgatöötaja |
|||||
4 |
Palgata töötaja pereettevõttes |
|||||
PL040A_F |
Tööalane seisund (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 ei ole 1) |
|||||
PL040B |
Tööalane seisund (viimane töökoht) |
1 |
Füüsilisest isikust ettevõtja, kellel on oma töötajad |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Viimane olukord |
2 |
Füüsilisest isikust ettevõtja, kellel ei ole oma töötajaid |
|||||
3 |
Palgatöötaja |
|||||
4 |
Palgata töötaja pereettevõttes |
|||||
PL040B_F |
Tööalane seisund (viimane töökoht) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL016 ei ole 3 ja PL032 ei ole 1) |
|||||
TÖÖKOHA PÕHITUNNUSED |
||||||
PL051A |
Amet põhitöökohal |
ISCO-08 |
ISCO kood 2 numbrikohaga |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
PL051A_F |
Amet põhitöökohal (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 ei ole 1) |
|||||
PL051B |
Amet (viimases töökohas) |
ISCO-08 |
ISCO kood 2 numbrikohaga |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Viimane olukord |
PL051B_F |
Amet (viimases töökohas) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL016 ei ole 3 ja PL032 ei ole 1) |
|||||
PL111A |
Põhitöö kohaliku üksuse tegevusala |
NACE Rev. 2 |
NACE Rev. 2 kood, 2 numbrikohta |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
PL111A_F |
Põhitöö kohaliku üksuse tegevusala (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 ei ole 1) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL111B |
Kohaliku üksuse tegevusala (viimane töökoht) |
NACE Rev. 2 |
NACE Rev. 2 kood, 2 numbrikohta |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või tööealine valitud vastaja (kui on kohaldatav), kellel on töötamise kogemus |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Viimane olukord |
PL111B_F |
Kohaliku üksuse tegevusala (viimane töökoht) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL016 ei ole 3 ja PL032 ei ole 1 või andmeesitaja ei ole tööealine) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL145 |
Täis- või osaajaga põhitöö (vastavalt enda määratlusele) |
1 |
Täisajatöö |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Osaajatöö |
|||||
PL145_F |
Täis- või osaajaga põhitöö (vastavalt isiku enda määratlusele) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 ei ole 1) |
|||||
LEPINGU KESTUS |
||||||
PL141 |
Põhitöö pidevus |
11 |
Tähtajaline kirjalik tööleping |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
12 |
Tähtajaline suuline kokkulepe |
|||||
21 |
Tähtajatu kirjalik leping |
|||||
22 |
Tähtajatu suuline kokkulepe |
|||||
PL141_F |
Põhitöö pidevus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL040A ei ole 3) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
KONKREETNE OLUKORD TÖÖTURUL |
||||||
PL073 |
Palgatöötajana täistööajaga töötatud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL073_F |
Palgatöötajana täistööajaga töötatud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL074 |
Palgatöötajana osaajaga töötatud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL074_F |
Palgatöötajana osaajaga töötatud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL075 |
Füüsilisest isikust ettevõtjana (sh pereettevõttes) täistööajaga töötatud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL075_F |
Füüsilisest isikust ettevõtjana (sh pereettevõttes) täistööajaga töötatud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL076 |
Füüsilisest isikust ettevõtjana (sh pereettevõttes) osatööajaga töötatud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL076_F |
Füüsilisest isikust ettevõtjana (sh pereettevõttes) osatööajaga töötatud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL080 |
Töötuna veedetud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL080_F |
Töötuna veedetud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL085 |
Pensionil oldud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL085_F |
Pensionil oldud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL086 |
Pikaajaliste terviseprobleemide tõttu töövõimetu oldud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL086_F |
Pikaajaliste terviseprobleemide tõttu töövõimetu oldud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL087 |
Õpingutele pühendatud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL087_F |
Õpingutele pühendatud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL088 |
Kohustuslikus sõjaväeteenistuses veedetud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL088_F |
Kohustuslikus sõjaväeteenistuses veedetud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (seda kontseptsiooni riigis ei kasutata) |
|||||
PL089 |
Koduste kohustuste täitmisel veedetud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL089_F |
Koduste kohustuste täitmisel veedetud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL090 |
Muus tegevuses veedetud kuude arv |
0–12 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
PL090_F |
Muus tegevuses veedetud kuude arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PL271 |
Kõige hiljutisema töötusperioodi kestus |
0–60 |
Kuude arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Viimased 5 aastat pärast tulude vaatlusperioodi lõppu |
PL271_F |
Kõige hiljutisema töötusperioodi kestus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
JÄRELEVALVEKOHUSTUSED |
||||||
PL150 |
Järelevalvekohustus põhitöös |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
PL150_F |
Järelevalvekohustus põhitöös (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL040A ei ole 3) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
EELNEV TÖÖKOGEMUS |
||||||
PL016 |
Eelneva töökogemuse olemasolu |
1 |
Isik ei ole kunagi töötanud |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Isiku töökogemus piirdub juhutöödega |
|||||
3 |
Isiku töökogemus ei piirdu juhutöödega |
|||||
PL016_F |
Eelneva töökogemuse olemasolu (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 on 1) |
|||||
PL200 |
Tasustataval töökohal (palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana) töötatud aastate arv |
0–65 |
Aastate arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Töötatud aeg |
PL200_F |
Tasustataval töökohal (palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana) töötatud aastate arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL016 ei ole 3) |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
TEGEVUSKALENDER |
||||||
PL211A |
Põhitegevus jaanuaris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211A_F |
Põhitegevus jaanuaris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211B |
Põhitegevus veebruaris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211B_F |
Põhitegevus veebruaris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211C |
Põhitegevus märtsis |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211C_F |
Põhitegevus märtsis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211D |
Põhitegevus aprillis |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211D_F |
Põhitegevus aprillis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211E |
Põhitegevus mais |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211E_F |
Põhitegevus mais (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211F |
Põhitegevus juunis |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211F_F |
Põhitegevus juunis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211G |
Põhitegevus juulis |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211G_F |
Põhitegevus juulis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211H |
Põhitegevus augustis |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211H_F |
Põhitegevus augustis (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211I |
Põhitegevus septembris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211I_F |
Põhitegevus septembris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211J |
Põhitegevus oktoobris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211J_F |
Põhitegevus oktoobris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211K |
Põhitegevus novembris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211K_F |
Põhitegevus novembris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PL211L |
Põhitegevus detsembris |
1 |
Täistööajaga töötav palgatöötaja |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
2 |
Osaajaga töötav palgatöötaja |
|||||
3 |
Täistööajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
4 |
Osaajaga töötav füüsilisest isikust ettevõtja (sh pereettevõttes) |
|||||
5 |
Töötu |
|||||
6 |
Üliõpilane, õpilane |
|||||
7 |
Pensionär |
|||||
8 |
Töövõimetu pikaajaliste terviseprobleemide tõttu |
|||||
9 |
Kohustuslikus sõjaväe- või tsiviilteenistuses |
|||||
10 |
Kodune |
|||||
11 |
Muu |
|||||
PL211L_F |
Põhitegevus detsembris (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
TÖÖAEG |
||||||
PL060 |
Põhitöökohal tavaliselt nädalas töötatud tundide arv |
1–99 |
Tundide arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
PL060_F |
Põhitöökohal tavaliselt nädalas töötatud tundide arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei ole kohaldatav (PL032 ei ole 1) |
|||||
-6 |
Tundide arv varieerub (kui neljast nädalast pikema perioodi keskmist ei ole võimalik esitada) |
|||||
PL100 |
Teisel, kolmandal jne töökohal tavaliselt nädalas töötatud tundide koguarv |
1–99 |
Tundide arv |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
PL100_F |
Teisel, kolmandal jne töökohal tavaliselt nädalas töötatud tundide koguarv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PL032 ei ole 1) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (teine, kolmas jne töökoht puudub) |
|||||
-6 |
Tundide arv varieerub (kui neljast nädalast pikema perioodi keskmist ei ole võimalik esitada) |
|||||
OMANDATUD HARIDUSTASE |
||||||
PE041 |
Omandatud haridustase |
0 |
Formaalharidus puudub või on allpool ISCED 1 |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
1 |
ISCED 1 põhihariduse alumine aste |
|||||
2 |
ISCED 2 põhihariduse ülemine aste |
|||||
3 |
ISCED 3 keskharidus |
|||||
34 |
ISCED 3 keskharidus – üldine/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
342 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – osaline taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
343 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
344 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
349 |
ISCED 3 keskharidus (üldine) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
35 |
ISCED 3 keskharidus – kutseõpe/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
352 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – osaline taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
353 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
354 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
359 |
ISCED 3 keskharidus (kutseõpe) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
39 |
ISCED 3 keskharidus – teadmata suunitlus/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
392 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – osaline taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
393 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – taseme omandamine ilma otsese juurdepääsuta kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
394 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – taseme omandamine otsese juurdepääsuga kolmanda taseme haridusele/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
399 |
ISCED 3 keskharidus (teadmata suunitlus) – juurdepääs kolmanda taseme haridusele ei ole määratletud/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
4 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil |
|||||
44 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – üldine |
|||||
45 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – kutseõpe |
|||||
49 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|||||
5 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil |
|||||
54 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – üldine |
|||||
55 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – kutseõpe |
|||||
59 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – teadmata suunitlus |
|||||
6 |
ISCED 6 bakalaureusekraad või samaväärne tase |
|||||
7 |
ISCED 7 magistrikraad või samaväärne tase |
|||||
8 |
ISCED 8 doktorikraad või samaväärne tase |
|||||
PE041_F |
Omandatud haridustase (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
FORMAALHARIDUSES OSALEMINE (hetkeseisuga) |
||||||
RL010 |
Koolieelne haridus |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tüüpiline nädal |
RL010_F |
Koolieelne haridus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik ei ole koolieelse hariduse saamise eas, on koolikohustuslane või üle 12 aasta vana) |
|||||
RL020 |
Kohustuslik kooliharidus |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonna liikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tüüpiline nädal |
RL020_F |
Kohustuslik kooliharidus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik ei ole kohustusliku koolihariduse saamise eas või on üle 12 aasta vana) |
|||||
PE010 |
Osalemine formaalhariduses ja koolituses (õpilase või õpipoisina) |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
PE010_F |
Osalemine formaalhariduses ja koolituses (õpilase või õpipoisina) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PE021 |
Praeguse/kõige hiljutisema formaalse haridus- või koolitustegevuse tase |
0 |
Alusharidus |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Praegune |
1 |
ISCED 1 põhihariduse alumine aste |
|||||
2 |
ISCED 2 põhihariduse ülemine aste |
|||||
3 |
ISCED 3 keskharidus/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
34 |
ISCED 3 keskharidus – üldine/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
35 |
ISCED 3 keskharidus – kutseõpe/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
39 |
ISCED 3 keskharidus – teadmata suunitlus/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
4 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
44 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – üldine/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
45 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – kutseõpe/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
49 |
ISCED 4 kutsekeskharidus või kutseõpe keskhariduse baasil – teadmata suunitlus/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
5 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil/ainult vähemalt 35-aastaste isikute puhul |
|||||
54 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – üldine/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
55 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – kutseõpe/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
59 |
ISCED 5 keskeri- ja tehnikumiharidus keskhariduse baasil – teadmata suunitlus/ainult 16–34-aastaste isikute puhul |
|||||
6 |
ISCED 6 bakalaureusekraad või samaväärne tase |
|||||
7 |
ISCED 7 magistrikraad või samaväärne tase |
|||||
8 |
ISCED 8 doktorikraad või samaväärne tase |
|||||
PE021_F |
Praeguse/kõige hiljutisema formaalse haridus- või koolitustegevuse tase (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PE010 ei ole 1) |
|||||
ELUKVALITEET |
||||||
PW010 |
Üldine eluga rahulolu |
0–10 |
Ei ole üldse rahul – täiesti rahul |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
PW010_F |
Üldine eluga rahulolu (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PW191 |
Usaldan teisi inimesi |
0–10 |
Ei usalda üldse – usaldan täielikult |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
PW191_F |
Usaldan teisi inimesi (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
MATERIAALNE PUUDUS |
||||||
HD080 |
Kulunud mööbli väljavahetamine |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD080_F |
Kulunud mööbli väljavahetamine (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HH050 |
Suutlikkus kodu kütta |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
HH050_F |
Suutlikkus kodu kütta (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS040 |
Leibkond saab endale lubada ühe nädala puhkust väljaspool kodu |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
HS040_F |
Leibkond saab endale lubada ühe nädala puhkust väljaspool kodu (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS050 |
Leibkond saab igal teisel päeval endale lubada toiduks liha, kana, kala (või taimetoitlastele sobivat alternatiivi) |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
HS050_F |
Leibkond saab igal teisel päeval endale lubada toiduks liha, kana, kala (või taimetoitlastele sobivat alternatiivi) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS060 |
Leibkonnal on vahendeid ootamatute finantskuludega toimetulekuks |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
HS060_F |
Leibkonnal on vahendeid ootamatute finantskuludega toimetulekuks (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS090 |
Kas teil on arvuti? |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HS090_F |
Kas teil on arvuti? (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS110 |
Kas teil on auto? |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HS110_F |
Kas teil on auto? (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HS120 |
Majanduslik toimetulek |
1 |
Suurte raskustega |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Raskustega |
|||||
3 |
Mõningate raskustega |
|||||
4 |
Üsna kergesti |
|||||
5 |
Kergesti |
|||||
6 |
Väga kergesti |
|||||
HS120_F |
Majanduslik toimetulek (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
PD020 |
Kulunud rõivaste asendamine mõne uue (kasutamata) rõivaesemega |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD020_F |
Kulunud rõivaste asendamine mõne uue (kasutamata) rõivaesemega (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PD030 |
Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD030_F |
Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PD050 |
Kohtumised sõprade/perega (sugulastega) vähemalt kord kuus, et koos süüa-juua |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD050_F |
Kohtumised sõprade/perega (sugulastega) vähemalt kord kuus, et koos süüa-juua (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PD060 |
Regulaarne osalemine vabaajategevuses |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD060_F |
Regulaarne osalemine vabaajategevuses (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PD070 |
Kulutan igal nädalal väikese rahasumma iseenda peale |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD070_F |
Kulutan igal nädalal väikese rahasumma iseenda peale (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
PD080 |
Isiklik kodune internetiühendus |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed või valitud vastaja (kui on kohaldatav) |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ei, majanduslikud põhjused |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
PD080_F |
Isiklik kodune internetiühendus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-3 |
Ei kohaldata (valimata vastaja (RB245 on 3)) |
|||||
LASTE ILMAJÄETUS |
||||||
HD100 |
Mõned uued (kasutamata) riided |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD100_F |
Mõned uued (kasutamata) riided (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD110 |
Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD110_F |
Kaks paari sobiva suurusega jalatseid (sh üks paar, mis sobib igasuguste ilmastikutingimuste puhul) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD120 |
Puu- ja köögiviljad kord päevas |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD120_F |
Puu- ja köögiviljad kord päevas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD140 |
Vähemalt üks liha-, kana- või kalatoit (või taimetoitlastele sobiv alternatiiv) päevas |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD140_F |
Vähemalt üks liha-, kana- või kalatoit (või taimetoitlastele sobiv alternatiiv) päevas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD150 |
Eakohased raamatud kodus |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD150_F |
Eakohased raamatud kodus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD160 |
Vabas õhus kasutatavad hobivahendid |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD160_F |
Vabas õhus kasutatavad hobivahendid (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD170 |
Siseruumides kasutatavad mängud |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD170_F |
Siseruumides kasutatavad mängud (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD180 |
Korrapärane harrastus |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD180_F |
Korrapärane harrastus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD190 |
Pidulike sündmuste tähistamine |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD190_F |
Pidulike sündmuste tähistamine (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD200 |
Saab aeg-ajalt sõpru külla mängima ja sööma kutsuda |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD200_F |
Saab aeg-ajalt sõpru külla mängima ja sööma kutsuda (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD210 |
Saab osaleda tasulistel kooliekskursioonidel ja -üritustel |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD210_F |
Saab osaleda tasulistel kooliekskursioonidel ja -üritustel (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ei ole koolis käivaid lapsi) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD220 |
Sobiv koht õppimiseks või koduste ülesannete tegemiseks |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD220_F |
Sobiv koht õppimiseks või koduste ülesannete tegemiseks (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (ei ole koolis käivaid lapsi) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HD240 |
Vähemalt ühenädalane puhkusereis kord aastas |
1 |
Jah |
Kõik kuni 15-aastased praegused leibkonnaliikmed (leibkonna tasand) |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, sest leibkond ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
HD240_F |
Vähemalt ühenädalane puhkusereis kord aastas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (vastaval aastal muutuja kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
ELUASEME PÕHITUNNUSED |
||||||
HH010 |
Eluruumi tüüp |
1 |
Üksikelamu |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Paarismaja või ridaelamu |
|||||
3 |
Korter alla 10 eluruumiga majas |
|||||
4 |
Korter üle 10 eluruumiga majas |
|||||
5 |
Muu eluase |
|||||
HH010_F |
Eluruumi tüüp (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HH021 |
Leibkonna eluaseme kasutamise alus |
1 |
Omanik ilma hüpoteeklaenuta |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
2 |
Omanik, kellel on tasumata hüpoteeklaen |
|||||
3 |
Üürnik, turuhinnaga üür |
|||||
4 |
Üürnik, vähendatud üür |
|||||
5 |
Üürnik, tasuta |
|||||
HH021_F |
Leibkonna eluaseme kasutamise alus (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HH030 |
Leibkonna käsutuses olevate tubade arv |
1–9,9 |
Tubade arv |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
10 |
10 tuba või rohkem |
|||||
HH030_F |
Leibkonna käsutuses olevate tubade arv (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
ELUASEMEKULUD, SH VÄHENDATUD KOMMUNAALKULUD |
||||||
HH060 |
Praegune eluruumiga seotud üür |
1-999999,99 |
Üür (omavääringus) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
HH060_F |
Praegune eluruumiga seotud üür (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HH021 ei ole 3 ega 4) |
|||||
HH070 |
Eluasemekulud kokku |
0-999999,99 |
Eluasemekulud – sh elekter, vesi, gaas ja küte |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Praegune |
HH070_F |
Eluasemekulud kokku (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HH071 |
Hüpoteeklaenu põhisumma tagasimakse |
0 |
Hüpoteeklaenu põhisumma tagasimaksed puuduvad |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
1-999999,99 |
Hüpoteeklaenu põhisumma tagasimakse |
|||||
HH071_F |
Hüpoteeklaenu põhisumma tagasimakse (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HH021 ei ole 2) |
|||||
HS022 |
Vähendatud kommunaalkulud |
1 |
Jah |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Viimased 12 kuud |
2 |
Ei |
|||||
HS022_F |
Vähendatud kommunaalkulud (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (seda võimalust riigis ei ole) |
|||||
LAPSEHOID |
||||||
RL030 |
Koolilaste pikapäevarühmad (enne või pärast koolitunde) |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tüüpiline nädal |
RL030_F |
Koolilaste pikapäevarühmad (enne või pärast koolitunde) (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik ei ole ei alushariduse ega kohustusliku koolihariduse eas või on üle 12 aasta vana) |
|||||
RL040 |
Lapsehoid päevakeskuses |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tüüpiline nädal |
RL040_F |
Lapsehoid päevakeskuses (lipp) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Imputeeritud |
|||||
4 |
Allikat ei ole võimalik kindlaks teha |
|||||
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik on vanem kui 12-aastane) |
|||||
RL050 |
Lapsehoid kutselise lapsehoidja poolt lapse kodus või lapsehoidja kodus |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja |
Tüüpiline nädal |
RL050_F |
Lapsehoid kutselise lapsehoidja poolt lapse kodus või lapsehoidja kodus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik on vanem kui 12-aastane) |
|||||
RL060 |
Lapsehoid vanavanemate, muude leibkonna liikmete (v.a vanemad), muude sugulaste, sõprade või naabrite poolt |
0–99 |
Tundide arv tavalisel nädalal |
Kõik kuni 12-aastased praegused leibkonnaliikmed (vanus küsitluse kuupäeval) |
Leibkonna andmeesitaja |
Tüüpiline nädal |
RL060_F |
Lapsehoid vanavanemate, muude leibkonna liikmete (v.a vanemad), muude sugulaste, sõprade või naabrite poolt (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isik on vanem kui 12-aastane) |
|||||
TÖÖTASU |
||||||
PY010G/ PY010N |
Palgatöötaja sissetulek rahas või raha ekvivalendis |
0 |
Sissetulek puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY010G_F/ PY010N_F |
Palgatöötaja sissetulek rahas või raha ekvivalendis (Kahe numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Palgatöötaja sissetulek rahas või raha ekvivalendis (Kahe numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
PY010G_IF/ PY010N_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem |
||||
PY020G/ PY020N |
Palgatöötaja mitterahaline sissetulek |
0 |
Sissetulek puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY020G_F/ PY020N_F |
Palgatöötaja mitterahaline sissetulek (Kahe numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Palgatöötaja mitterahaline sissetulek (Kahe numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Palgatöötaja mitterahaline sissetulek (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
PY020G_IF/ PY020N_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4 |
||||
PY021G/ PY021N |
Ametiauto |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY021G_F/ PY021N_F |
Ametiauto (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
PY030G |
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY030G_F |
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (Kahe numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (Kahe numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-1 |
Andmed puuduvad |
||||
PY030G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –1 |
||||
PY050G/ PY050N |
Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline kasum või kahjum |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
-999999,99 - -1 |
Kahjum |
|||||
1-999999,99 |
Kasum |
|||||
PY050G_F/ PY050N_F |
Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisest tulenenud rahaline kasum või kahjum (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
SOTSIAALSIIRETEST SAADAV SISSETULEKs |
||||||
HY050G/ HY050N |
Pere- ja lapsetoetused |
0 |
Sissetulek puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY050G_F/ HY050N_F |
Pere- ja lapsetoetused (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY060G/ HY060N |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY060G_F/ HY060N_F |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY070G/ HY070N |
Eluasemetoetused |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY070G_F/ HY070N_F |
Eluasemetoetused (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
PY090G/ PY090N |
Töötushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY090G_F/ PY090N_F |
Töötushüvitised (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
PY110G/ PY110N |
Toitjakaotushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY110G_F/ PY110N_F |
Toitjakaotushüvitised (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
PY120G/ PY120N |
Haigushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY120G_F/ PY120N_F |
Haigushüvitised (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
PY130G/ PY130N |
Invaliidsushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY130G_F/ PY130N_F |
Invaliidsushüvitised (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
PY140G/ PY140N |
Õppetoetused |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY140G_F/ PY140N_F |
Õppetoetused (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY051G |
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY051G_F |
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
||||
HY051G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –5 |
||||
HY052G |
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY052G_F |
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
||||
HY052G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –5 |
||||
HY053G |
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY053G_F |
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
||||
HY053G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –5 |
||||
HY054G |
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY054G_F |
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Pere- ja lapsetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
||||
HY054G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –5 |
||||
HY061G |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY061G_F |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY051G puhul |
|
|
|
HY062G |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY062G_F |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY052G puhul |
|
|
|
HY063G |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY063G_F |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY053G puhul |
|
|
|
HY064G |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY064G_F |
Mujal nimetamata, sotsiaalse tõrjutusega seotud toetused/hüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY054G puhul |
|
|
|
HY071G |
Eluasemetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY071G_F |
Eluasemetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY051G puhul |
|
|
|
HY072G |
Eluasemetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY072G_F |
Eluasemetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY052G puhul |
|
|
|
HY073G |
Eluasemetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY073G_F |
Eluasemetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY053G puhul |
|
|
|
HY074G |
Eluasemetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY074G_F |
Eluasemetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY054G puhul |
|
|
|
PY091G |
Töötushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY091G_F |
Töötushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY051G puhul |
|
|
|
PY092G |
Töötushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY092G_F |
Töötushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY052G puhul |
|
|
|
PY093G |
Töötushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY093G_F |
Töötushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY053G puhul |
|
|
|
PY094G |
Töötushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY094G_F |
Töötushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY054G puhul |
|
|
|
PY111G |
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY111G_F |
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
|||||
PY111G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4/kui _F = –5 |
||||
PY112G |
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY112G_F |
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Toitjakaotushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
|||||
PY112G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4/kui _F = –5 |
||||
PY113G |
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY113G_F |
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
|||||
PY113G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4/kui _F = –5 |
||||
PY114G |
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY114G_F |
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
2 |
Netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist |
|||||
3 |
Netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
|||||
4 |
Erinevate netosummade segu |
|||||
5 |
Bruto |
|||||
6 |
Tulukomponenti (-komponente) ei maksustata |
|||||
7 |
Neto- ja brutosummade segu |
|||||
8 |
Teadmata |
|||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp: kolmas number) |
1 |
Esitatud ainult mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad komponendid |
||||
2 |
Esitatud segakomponendid |
|||||
Toitjakaotushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
-5 |
Sellist skeemi riigis ei ole |
|||||
PY114G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4/kui _F = –5 |
||||
PY121G |
Haigushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY121G_F |
Haigushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY111G puhul |
|
|
|
PY122G |
Haigushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY122G_F |
Haigushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY112G puhul |
|
|
|
PY123G |
Haigushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY123G_F |
Haigushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY113G puhul |
|
|
|
PY124G |
Haigushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY124G_F |
Haigushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY114G puhul |
|
|
|
PY131G |
Invaliidsushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY131G_F |
Invaliidsushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY111G puhul |
|
|
|
PY132G |
Invaliidsushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY132G_F |
Invaliidsushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY112G puhul |
|
|
|
PY133G |
Invaliidsushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY133G_F |
Invaliidsushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY113G puhul |
|
|
|
PY134G |
Invaliidsushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY134G_F |
Invaliidsushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY114G puhul |
|
|
|
PY141G |
Õppetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY141G_F |
Õppetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY051G puhul |
|
|
|
PY142G |
Õppetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY142G_F |
Õppetoetused (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY052G puhul |
|
|
|
PY143G |
Õppetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY143G_F |
Õppetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY053G puhul |
|
|
|
PY144G |
Õppetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY144G_F |
Õppetoetused (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY054G puhul |
|
|
|
PENSIONIDEST SAADAV TULU |
||||||
PY080G/ PY080N |
Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pension |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonna liikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY080G_F/ PY080N_F |
Individuaalsetest erapensioniskeemidest saadud pension (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
PY100G/ PY100N |
Vanadushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY100G_F/ PY100N_F |
Vanadushüvitised (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
PY101G |
Vanadushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY101G_F |
Vanadushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY111G puhul |
|
|
|
PY102G |
Vanadushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY102G_F |
Vanadushüvitised (osamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY112G puhul |
|
|
|
PY103G |
Vanadushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY103G_F |
Vanadushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast sõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY113G puhul |
|
|
|
PY104G |
Vanadushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F kolm komponenti kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid – riikidele teada |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY104G_F |
Vanadushüvitised (mitteosamakselised ja majanduslikust olukorrast mittesõltuvad) (Kolme numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY114G puhul |
|
|
|
MUUD TULUD, SEALHULGAS OMANDILT JA KAPITALILT NING LEIBKONDADEVAHELISTEST SIIRETEST SAADAV TULU |
||||||
HY040G/ HY040N |
Vara või maa rentimisest saadav tulu |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY040G_F/ HY040N_F |
Vara või maa rentimisest saadav tulu (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY080G/ HY080N |
Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY080G_F/ HY080N_F |
Saadud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY081G/ HY081N |
Saadud elatis (kohustuslik + vabatahtlik) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY081G_F/ HY081N_F |
Saadud elatis (kohustuslik + vabatahtlik) (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
HY090G/ HY090N |
Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY090G_F/ HY090N_F |
Intressid, dividendid ning juriidilise isiku õigusteta üksuste ettevõtlusesse investeeritud kapitali kasvutulud (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY100G/ HY100N |
Hüpoteeklaenult makstud intressid |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY100G_F/ HY100N_F |
Hüpoteeklaenult makstud intressid (Kahe numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Hüpoteeklaenult makstud intressid (Kahe numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
HY100G_IF/ HY100N_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem |
||||
HY110G/ HY110N |
Alla 16-aastaste isikute saadud tulu |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY110G_F/ HY110N_F |
Alla 16-aastaste isikute saadud tulu (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY170G/ HY170N |
Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY170G_F/ HY170N_F |
Oma tarbeks toodetud kaupade väärtus (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
PÄRAST MAKSUVÄHENDEID TEGELIKULT TASUTUD MAKSUD JA SOTSIAALMAKSED |
||||||
HY120G/ HY120N |
Korrapärased omandimaksud |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY120G_F |
Korrapärased omandimaksud (Kahe numbrikohaga lipp: esimene number) |
1 |
Kogutud uuringu/küsitluse kaudu |
|
|
|
2 |
Kogutud haldusandmetest |
|||||
3 |
Deduktiivne/loogiline imputeerimine (sh ülemise ja alumise osa ümberkodeerimine) |
|||||
4 |
Brutoks/netoks ümberarvestamine |
|||||
5 |
Mudelipõhine imputeerimine |
|||||
6 |
Doonoripõhine imputeerimine |
|||||
7 |
Kõige tavalisemat allikat või meetodit pole võimalik kindlaks teha |
|||||
Korrapärased omandimaksud (Kahe numbrikohaga lipp: teine number) |
1 |
Netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist |
||||
9 |
Ei kohaldata (väärtuse kohta andmeid ei kogutud) |
|||||
Korrapärased omandimaksud (Alternatiiv: ühe numbrikohaga lipp) |
-4 |
Summa sisaldub teises tulukomponendis |
||||
HY120G_IF |
|
–999999,99–999999,99 |
Kogutud väärtus/kajastatud väärtus * 100 |
|||
|
. |
Kui tekib 0-ga jagamise probleem/kui _F = –4 |
||||
HY121G/ HY121N |
Leibkonna peamise eluaseme omandiõiguse eest makstud maksud |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY121G_F/ HY121N_F |
Leibkonna peamise eluaseme omandiõiguse eest makstud maksud (Kahe numbrikohaga lipp: või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY120G_F/HY120N_F ja HY120G_IF/HY120N_IF puhul |
|
|
|
HY130G/ HY130N |
Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY130G_F/ HY130N_F |
Makstud korrapärased leibkondadevahelised rahasiirded (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY131G/ HY131N |
Makstud elatis (kohustuslik + vabatahtlik) |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY131G_F/ HY131N_F |
Makstud elatis (kohustuslik + vabatahtlik) (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY020G_F/PY020N_F ja PY020G_IF/PY020N_IF puhul |
|
|
|
HY140G/ HY140N |
Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY140G_F/ HY140N_F |
Tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY030G_F ja PY030G_IF puhul |
|
|
|
HY145N |
Maksukohandustest tulenevad tagasi- ja juurdemaksed |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY145N_F |
Maksukohandustest tulenevad tagasi- ja juurdemaksed (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja HY100G_F/HY100N_F ja HY100G_IF/HY100N_IF puhul |
|
|
|
PY035G/ PY035N |
Sissemaksed erapensioniskeemidesse |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Isikuküsitlus (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) või registrid |
Tulude vaatlusperiood |
1-999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
PY035G_F/ PY035N_F |
Sissemaksed erapensioniskeemidesse (Kahe numbrikohaga lipp või alternatiivne ühe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY030G_F ja PY030G_IF puhul |
|
|
|
AASTANE KOGUTULU ISIKU JA LEIBKONNA TASANDIL |
||||||
HI010 |
Leibkonna tulu muutus võrreldes eelmise aastaga |
1 |
Suurenes |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Jäi enam-vähem samaks |
|||||
3 |
Vähenes |
|||||
HI010_F |
Leibkonna tulu muutus võrreldes eelmise aastaga (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HI020 |
Tulu suurenemise põhjus |
1 |
Palga indekseerimine/ümberhindamine |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Tööaja pikenemine või palgatõus (samal töökohal) |
|||||
3 |
Tööturule naasmine pärast haigust, lapse sündi, lapsehoolduspuhkust või lapse või haige või puudega isiku hooldamist |
|||||
4 |
Tööleminek või töökohavahetus |
|||||
5 |
Muutus leibkonna koosseisus |
|||||
6 |
Sotsiaalhüvitiste suurenemine |
|||||
7 |
Muu |
|||||
HI020_F |
Tulu suurenemise põhjus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HI010 ei ole 1) |
|||||
HI030 |
Tulu vähenemise põhjus |
1 |
Tööaja lühenemine, palga vähenemine (samal töökohal), tulu vähenemine füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsedes (soovimatu) |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Lapse sünd või lapsehoolduspuhkus, lapse, haige või puudega isiku hooldamine |
|||||
3 |
Töökohavahetus |
|||||
4 |
Töö kaotus, töötuks jäämine, (oma) ettevõtte pankrot |
|||||
5 |
Töövõime kaotus haigestumise või puude tõttu |
|||||
6 |
Lahutus, kooselu lõppemine või muu muutus leibkonna koosseisus |
|||||
7 |
Pensionile jäämine |
|||||
8 |
Sotsiaalhüvitiste vähenemine |
|||||
9 |
Muu |
|||||
HI030_F |
Tulu vähenemise põhjus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HI010 ei ole 3) |
|||||
HI040 |
Ootus leibkonna tulu suhtes järgmisel 12 kuul |
1 |
Suureneb |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Jääb samaks |
|||||
3 |
Väheneb |
|||||
HI040_F |
Ootus leibkonna tulu suhtes järgmisel 12 kuul (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
HY010 |
Leibkonna kogu brutotulu |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY010_F |
Leibkonna kogu brutotulu (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY020 |
Leibkonna kogu netotulu |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY020_F |
Leibkonna kogu netotulu (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY022 |
Leibkonna kogu netotulu enne muid sotsiaalsiirdeid kui vanadus- ja toitjakaotushüvitised |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Libskond |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY022_F |
Leibkonna kogu netotulu enne muid sotsiaalsiirdeid kui vanadus- ja toitjakaotushüvitised (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
HY023 |
Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, sealhulgas vanadus- ja toitjakaotushüvitisi |
0 |
Tulu puudub (käsitleda samamoodi nagu iga muud tulu väärtust; seetõttu tuleb esitada nii _F komponendid kui ka IF) |
Leibkond |
Tuletatud |
Tulude vaatlusperiood |
–999999,99–999999,99 |
Tulu (omavääringus) |
|||||
HY023_F |
Leibkonna kogu netotulu enne sotsiaalsiirdeid, sealhulgas vanadus- ja toitjakaotushüvitisi (Kahe numbrikohaga lipp) |
|
Tulu lipud samad nagu muutuja PY010G_F/PY010N_F ja PY010G_IF/PY010N_IF puhul |
|
|
|
VÕLGNEVUSED |
||||||
HS011 |
Hüpoteeklaenu maksete või üürimaksete võlgnevus |
1 |
Jah, üks kord |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Jah, kaks korda või rohkem |
|||||
3 |
Ei |
|||||
HS011_F |
Hüpoteeklaenu maksete või üürimaksete võlgnevus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HH021 on 1 või 5) |
|||||
HS021 |
Kommunaalmaksete võlgnevus |
1 |
Jah, üks kord |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Jah, kaks korda või rohkem |
|||||
3 |
Ei |
|||||
HS021_F |
Kommunaalmaksete võlgnevus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (kommunaalmaksed puuduvad) |
|||||
HS031 |
Järelmaksude või muude laenumaksete võlgnevus |
1 |
Jah, üks kord |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Viimased 12 kuud |
2 |
Jah, kaks korda või rohkem |
|||||
3 |
Ei |
|||||
HS031_F |
Järelmaksude või muude laenumaksete võlgnevus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (järelmaksud ja muud laenumaksed puuduvad) |
|||||
HS150 |
Järelmaksude või laenudega seotud võlgade tagasimaksmisest tulenev rahaline koormus |
1 |
Tagasimaksmine on väga koormav |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Tagasimaksmine on veidi koormav |
|||||
3 |
Tagasimaksmine ei ole koormav |
|||||
HS150_F |
Järelmaksude või laenudega seotud võlgade tagasimaksmisest tulenev rahaline koormus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (tagasimakstavaid võlgu ei ole) |
|||||
LISATEEMA MOODUL 2021: LASTE ELUKORRALDUS JA ELUTINGIMUSED LAHUS ELAVATES PEREDES JA KÄRGPEREDES |
||||||
HK010 |
Selliste laste arv, kes on leibkonna liikmed ja kelle teine vanem elab väljaspool leibkonda |
0–99 |
Number |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
HK010_F |
Selliste laste arv, kes on leibkonna liikmed ja kelle teine vanem elab väljaspool leibkonda (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–17-aastaseid lapsi) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (HB010 ei ole 2021) |
|||||
HK020 |
Selliste laste arv, kes ei ole leibkonna liikmed ja kelle vanem elab leibkonnas |
0–99 |
Number |
Leibkond |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
HK020_F |
Selliste laste arv, kes ei ole leibkonna liikmed ja kelle vanem elab leibkonnas (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (HB010 ei ole 2021) |
|||||
PK010 |
Leibkonna liikmel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed |
1 |
Jah |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei |
|||||
PK010_F |
Leibkonna liikmel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK020 on 0) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (PB010 ei ole 2021) |
|||||
RK010 |
Vanema ID ja leibkonda mitte kuuluva lapse järjekorranumber |
Number |
Number |
0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Tuletatud |
Praegune |
RK010_F |
Vanema ID ja leibkonda mitte kuuluva lapse järjekorranumber (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK020 on 0) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (praegune leibkonna liige) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK020 |
Leibkonda mitte kuuluva lapse vanus |
0–17 |
Number |
0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
RK020_F |
Leibkonda mitte kuuluva lapse vanus (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK020 on 0) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (praegune leibkonna liige) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
PK020 |
Peamine põhjus, miks ei veedeta rohkem aega leibkonda kuuluvate lastega |
1 |
Minu töö (tasustatav või tasustamata töö) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Selle isiku küsitlus, kellel on leibkonna liikmetest lapsed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Minu õpingud |
|||||
3 |
Eraldi elamine |
|||||
4 |
Tervislikud põhjused |
|||||
4 |
Vahemaa |
|||||
5 |
Laps ei taha/lapsel on teised prioriteedid |
|||||
6 |
Muu põhjus |
|||||
7 |
Miski ei takista mul lastega rohkem aega veeta |
|||||
PK020_F |
Peamine põhjus, miks ei veedeta rohkem aega leibkonda kuuluvate lastega (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (isikul ei ole 0–17-aastaseid lapsi, kes elavad leibkonnas) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (PB010 ei ole 2021) |
|||||
PK030 |
Peamine põhjus, miks ei veedeta rohkem aega leibkonda mitte kuuluvate lastega |
1 |
Minu töö (tasustatav või tasustamata töö) |
Kõik vähemalt 16-aastased praegused leibkonnaliikmed |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Minu õpingud |
|||||
3 |
Lahus elamine |
|||||
4 |
Tervislikud põhjused |
|||||
4 |
Vahemaa |
|||||
5 |
Laps ei taha/lapsel on teised prioriteedid |
|||||
6 |
Muu põhjus |
|||||
7 |
Miski ei takista mul lastega rohkem aega veeta |
|||||
PK030_F |
Peamine põhjus, miks ei veedeta rohkem aega leibkonda mitte kuuluvate lastega (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (PK010 ei ole 1) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (PB010 ei ole 2021) |
|||||
RK030 |
Aeg, mis vanemal harilikult kulub leibkonda mitte kuuluva lapse juurde jõudmiseks |
Minutid |
Minutid |
0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
RK030_F |
Aeg, mis vanemal harilikult kulub leibkonda mitte kuuluva lapse juurde jõudmiseks (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK020 on 0) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (praegune leibkonna liige) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK040 |
Kui sageli oldi viimase 12 kuu jooksul kontaktis (telefoni, sotsiaalmeedia jne kaudu) leibkonda mitte kuuluva lapsega |
1 |
Iga päev |
0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Igal nädalal (mitte iga päev) |
|||||
3 |
Mitu korda kuus (mitte igal nädalal) |
|||||
4 |
Kord kuus |
|||||
5 |
Alla ühe korra kuus |
|||||
6 |
Mitte kunagi |
|||||
RK040_F |
Kui sageli oldi viimase 12 kuu jooksul kontaktis (telefoni, sotsiaalmeedia jne kaudu) leibkonda mitte kuuluva lapsega (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK020 on 0) |
|||||
-4 |
Ei kohaldata (praegune leibkonna liige) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK050 |
Lapsel on magamistuba, kus magada (sh ühine magamistuba õdede-vendadega) |
1 |
Jah |
Kõik 0–17-aastased lapsed, sh need, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes on leibkonna liikmed, ja/või lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama), või leibkonna andmeesitaja |
Praegune |
2 |
Ei, ei saa seda endale lubada |
|||||
3 |
Ei, muu põhjus |
|||||
RK050_F |
Lapsel on magamistuba, kus magada (sh ühine magamistuba õdede-vendadega) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (isik vähemalt 18-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK060 |
Kui sageli veedetakse lapsega aktiivselt aega (eined, mängimine, kodused ülesanded, jalutuskäigud, vestlused jne) |
1 |
Erinevatel aegadel päeva jooksul |
Kõik 0–17-aastased lapsed, sh need, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes on leibkonna liikmed, ja/või lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Viimased 12 kuud |
2 |
Üks kord päevas |
|||||
3 |
Igal nädalal (mitte iga päev) |
|||||
4 |
Mitu korda kuus (mitte igal nädalal) |
|||||
5 |
Kord kuus |
|||||
6 |
Alla ühe korra kuus |
|||||
7 |
Mitte kunagi |
|||||
RK060_F |
Kui sageli veedetakse lapsega aktiivselt aega (eined, mängimine, kodused ülesanded, jalutuskäigud, vestlused jne) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (isik vähemalt 18-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK070 |
Mitu ööd kuus veedab laps leibkonnas (keskmiselt) |
0–31 |
Ööde arv kuus |
0–17-aastased lapsed, kes on leibkonna liikmed, kuid kelle üks vanem elab väljaspool leibkonda, või 0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes on leibkonna liikmed, kuid kelle üks vanem elab väljaspool leibkonda, või kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Tüüpiline kuu |
RK070_F |
Mitu ööd kuus veedab laps leibkonnas (keskmiselt) (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK010 on 0 ja HK020 on 0) |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (isik vähemalt 18-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
|||||
RK080 |
Lapsehooldusõiguse olukord |
1 |
Ainult ema |
0–17-aastased lapsed, kes on leibkonna liikmed, kuid kelle üks vanem elab väljaspool leibkonda, või 0–17-aastased lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed, kuid kelle vanem elab leibkonnas |
Selle isiku küsitlus, kellel on lapsed, kes on leibkonna liikmed, kuid kelle üks vanem elab väljaspool leibkonda, või kellel on lapsed, kes ei ole leibkonna liikmed (erandkorras vahendatud küsitlus isikute puhul, kes on ajutiselt ära või ei ole võimelised vastama) |
Praegune |
2 |
Ainult isa |
|||||
3 |
Mõlemad vanemad |
|||||
4 |
Muu (nt vanavanemad, muud sugulased, noorte hoolekandeamet) |
|||||
RK080_F |
Lapsehooldusõiguse olukord (lipp) |
1 |
Täidetud |
|
|
|
-1 |
Andmed puuduvad |
|||||
-2 |
Ei kohaldata (HK010 on 0 ja HK020 on 0) |
|||||
-5 |
Ei kohaldata (isik vähemalt 18-aastane) |
|||||
-7 |
Ei kohaldata (RB010 ei ole 2021) |
III LISA
Leibkondade ja isikute identifitseerimine
Leibkonna identifitseerimisnumber
1) |
Leibkonna identifitseerimisnumber (ID) koosneb leibkonnanumbrist ja harunumbrist. Leibkonnanumber on kordumatu number, mis antakse igale leibkonnale 1. küsitluslaines. See number luuakse nii, et see ei sisalda teavet, mis võimaldaks leibkonna tuvastada. Harunumber on esimeses küsitluslaines alati „00“. |
2) |
Leibkonna hargnemise korral kasutatakse algleibkonna puhul kõikides küsitluslainetes sama leibkonnanumbrit ja sama harunumbrit. Hargnenud leibkonna või hargnenud leibkondade puhul kasutatakse sama leibkonnanumbrit, kuid neile omistatakse järjestuses järgmine kättesaadav kordumatu harunumber. |
3) |
Kui kaks valimileibkonda ühinevad ja uus leibkond jääb elama ühe ühinenud leibkonna eelmisele aadressile, jäävad talle see leibkonnanumber ja harunumber, mis olid omistatud eelmise küsitluslaine ajal sellel aadressil elanud leibkonnale. Kui uus leibkond asub elama uuele aadressile, kasutatakse selle valimiisiku leibkonna leibkonnanumbrit ja harunumbrit, kellel on nüüd väikseim isikunumber. |
Isiku identifitseerimisnumber
1) |
Isiku identifitseerimisnumber (ID) koosneb leibkonna IDst ja isikunumbrist. |
2) |
Leibkonna uue liikme isikunumbri moodustamiseks lisatakse leibkonnas kõigi uuringuaastate vältel kasutatud suurimale isikunumbrile 1. |
3) |
Leibkonna ID on selle leibkonna identifitseerimisnumber, kus isik esimest korda paneeli kaasatakse. |
4) |
Isiku ID jääb muutumatuks niikaua, kuni isik uuringus osaleb. |
IV LISA
Kvaliteediaruannete üksikasjad ja sisu
Liikmesriigid esitavad sissetulekute ja elamistingimuste valdkonna statistika kvaliteediaruandes järgmise konkreetse teabe.
STATISTILINE TÖÖTLEMINE
Valimidisain
— |
Valimimaht roteeruvate rühmade ja jaotamise kriteeriumide alusel |
— |
Paranduskoefitsiendid (disainitegur, vastamata jätmisest tulenevad korrigeerimised, välisandmete korrigeerimised (aste, kasutatud muutujad ja allikad) |
— |
Lõplik läbilõikeandmete ja kestevandmete kaal |
— |
Täieliku vastamatajätmise korral tehtud asendamised, asendajate valimise viis, asendusüksuste põhitunnused võrreldes algsete üksustega, piirkondade kaupa (NUTS 2), asendusüksuste jaotumine aadressiga kontakti saamise, leibkonnaküsimustiku tulemuse ja algsete üksuste leibkonnaküsitluse oleku järgi, iga roteeruva rühma kohta ja kokku |
Valikuüksuste kirjeldus.
Valikuüksus
Muud allikad peale uuringute
Iga üksiku allika kirjeldus ja allikate ühendamise viis
Andmete kogumine
Kirjeldada tuleb meetodit, mille abil saadi tulumuutujad komponendi tasandil, ja muutujate vormi (nt brutosumma, netosumma pärast tulumaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist, netosumma pärast tulumaksu mahaarvamist, netosumma pärast sotsiaalkindlustusmaksete mahaarvamist).
Iga küsitluslaine osas tuleb esitada 16-aastaste ja vanemate leibkonnaliikmete jaotumine andmete staatuse ja küsitluse tüübi järgi iga valimiisiku kohta, kaaselanike kohta ning kokku.
Välja tuleb tuua võimalikud erinevused uuringuga hõlmamise siseriiklike eeskirjade ning sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika standardeeskirjade vahel.
Andmete koostamine
Imputeerimise korral tuleb selgitada selle kasutamise ulatust ja põhjuseid.
Sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika läbilõikeandmete ja kestevandmete iga küsitluslaine (erinevuste korral) osas tuleb kirjeldada üksikvastuse kao korral kasutatud imputeerimise korda. Esitada tuleb muutujate loetelu, mille puhul kasutatakse imputeerimist, ja imputeerimise juhtumid protsendina vaatluste koguarvust muutuja kohta.
Kui tulukomponentide summa erineb kogutulust, tuleb selgitada selle põhjuseid.
TÄPSUS JA USALDUSVÄÄRSUS
Valikuviga
Tulukomponentide puhul tuleb esitada aritmeetiline keskmine, vaatluste koguarv (enne ja pärast imputeerimist) ning standardvead iga aasta kohta riigi ja piirkondlikul tasandil (NUTS 2).
Mõõtmisviga
Kirjeldada tuleb uuringus tõenäoliselt leiduvate mõõtmisvigade eri allikaid. See hõlmab küsimustiku moodustamise viisi, kognitiivse labori kasutamise (kui see on kohaldatav), küsimustiku kohapealse katsetamise ning küsimustiku ülesehituse, sisu ja sõnastuse toime kirjeldust; samuti teavet küsitlusega seotud väljaõppe intensiivsuse ja tõhususe kohta: koolituspäevade arv, tööoskuste katsetamine enne välitöö algust (edukuse määr jne), teavet uuringute kohta küsitleja mõju kontrollimiseks, nagu kordusküsitlused, andmete kontrollimisega seotud uuringud või eksperimendid seoses valimi jagamisega (kui sellised andmed on olemas), ning mudelite tulemuste kohta (kui sellised andmed on olemas). Esitada tuleb proxy-intervjuude määr.
Vastamatajätmisest tulenevad vead
Saadud (neto)valimi suurus
Saadud valimi suuruse kohta tuleb esitada järgmine teave:
a) |
iga küsitluslaine osas nende leibkondade arv, kelle küsitlus võeti andmebaasi jaoks vastu, roteeruvate rühmade lõikes ja kokku; |
b) |
iga küsitluslaine osas nende vähemalt 16-aastaste isikute arv, kes läbisid isikuküsitluse ja kes on selliste leibkondade liikmed, kelle küsitlus võeti andmebaasi jaoks vastu, roteeruvate rühmade lõikes ja kokku; |
c) |
iga küsitluslaine osas nende valitud vastaja arv (kui neid kasutati), kes läbisid isikuküsitluse ja kes on selliste leibkondade liikmed, kelle küsitlus võeti andmebaasi jaoks vastu, roteeruvate rühmade lõikes ja kokku. |
Üksuse või objekti kadu
Iga küsitluslaine osas tuleb esitada järgmine teave: leibkondade (algsete üksuste ja asendusüksuste, kui neid kasutati) jaotumine aadressiga kontakti saamise, leibkonnaküsimustiku tulemuse ja leibkonnaküsitluse oleku järgi.
Esimese küsitluslaine puhul tuleb üksuse või objekti kao määr esitada allpool esitatud valemite järgi.
Kogu valimi puhul eemaldatakse üksuse või objekti kao määra arvutamisel allpool esitatud valemite lugejast ja nimetajast need üksused, mis uuringuga hõlmamise eeskirjade kohaselt jäävad uuringust välja.
— |
Leibkonna vastamatajätmise määr (NRh) arvutatakse järgmiselt: NRh = (1-(Ra * Rh)) * 100 kus
|
Nendes liikmesriikides, kus kasutatakse üksuse või objekti kao korral asendamisi, tuleb üksuse või objekti kao määrad arvutada enne ja pärast asendamisi.
— |
Üksikisiku vastamatajätmise määr (NRp) arvutatakse järgmiselt: NRp = (1-(Rp)) * 100 kus
|
— |
Üksikisiku vastamatajätmise üldmäär (*NRp) arvutatakse järgmiselt: |
* NRp = (1-(Ra * Rh * Rp)) * 100
Nendes liikmesriikides, kus kasutatakse üksuse või objekti kao korral asendamisi, tuleb vastamatajätmise määrad arvutada enne ja pärast asendamisi.
Nendes liikmesriikides, kus kasutati isikute, mitte leibkondade (aadresside) valimit, arvutatakse üksikisiku vastamatajätmise määrad valitud vastaja, kõigi vähemalt 16-aastaste isikute ja valimata vastaja kohta.
Teise küsitluslaine ja järgmiste küsitluslainete osas tuleb esitada järgmine teave.
— |
Isikute jaotumine staatuse järgi leibkonnas |
Leibkondade vastamismäär valimi kohta
— |
Küsitluslaine vastamismäär |
Nende edukalt küsitletud leibkondade protsent, mis kanti edasi küsitluslainesse t (küsitluslainest t-1) või mis loodi või lisandusid küsitluslaine t ajal, välja arvatud need, mis jäävad (uuringuga hõlmamise eeskirjade alusel) uuringust välja või mida ei ole olemas.
— |
Kestevandmete jälgimismäär |
Nende leibkondade protsent, mis kanti jälgimiseks edasi küsitluslainesse t + 1 leibkondade hulgast, mis võeti küsitluslainest t – 1 küsitluslainesse t, välja arvatud need, mis jäävad (uuringuga hõlmamise eeskirjade alusel) uuringust välja või mida ei ole olemas.
— |
Jälgimise suhtarv |
Küsitluslainest t küsitluslainesse t + 1 üle kantud leibkondade arv võrreldes nende leibkondade arvuga, mis kanti üle küsitluslainest t – 1 jälgimiseks küsitluslaines t.
— |
Saadud valimi suuruse suhtarv |
Küsitluslaines t andmebaasi vastu võetud leibkondade arvu ja küsitluslaines t-1 andmebaasi vastu võetud leibkondade arvu suhe.
Isikute valimi vastamismäär
— |
Küsitluslaine vastamismäär |
Edukalt küsitletud valimiisikute protsent nende hulgast, kes kanti edasi küsitluslainesse t (küsitluslainest t-1) või kes loodi või lisandusid küsitluslaine t ajal, välja arvatud need, kes jäävad (uuringuga hõlmamise eeskirjade alusel) uuringust välja.
Küsitluslainesse 1 valitud ja edukalt küsitletud kaaselanike protsent nende hulgast, kes kanti üle küsitluslainesse t (küsitluslainest t-1).
— |
Kestevandmete jälgimismäär |
Küsitluslaines t edukalt küsitletud valimiisikute protsent kõigist valitud valimiisikutest, välja arvatud need, kes on surnud või tunnistatud andmekõlbmatuteks (jäävad uuringust välja), jaotatuna vastamatajätmise põhjuste kaupa.
— |
Saadud valimi suuruse suhtarv |
Küsitluslaines t lõpule viidud isikuküsitluste arvu ja küsitluslaines t-1 lõpule viidud isikuküsitluste arvu suhe. See suhe määratakse kindlaks valimiisikute ja kõigi vähemalt 16-aastaste isikute, sealhulgas valimisse mittekuuluvate isikute, ning vähemalt 16-aastaste kaaselanike alusel, kes valiti välja esimeses küsitluslaines.
— |
Valimisse mittekuuluvate isikute vastamismäär |
Küsitluslaines t lõpule viidud vähemalt 16-aastaste valimisse mittekuuluvate isikute isikuküsitluste arvu ja kõigi nende vähemalt 16-aastaste valimisse mittekuuluvate isikute arvu suhe, kes kuuluvad küsitluslaines t andmebaasidesse vastuvõetud leibkondadesse või hiljuti tehtud leibkonnaküsitluste leibkondadesse, mis kanti jälgimise eesmärgil üle küsitluslainest t-1 küsitluslainesse t, kuid mis jäid küsitluslaines t edukalt küsitlemata.
Seoses mittevastamisega või uuringust väljalangemisega mõnes alamkogumis (nt noored inimesed valitud vastaja riikides, muud leibkonnad, millega on raske kontakti saada), tuleb iga asjaomase alamkogumi kohta esitada järgmine teave.
Mittevastamise või uuringust väljalangemise korrigeerimiseks võetud meetmete kirjeldus.
Hinnang selliste meetmete mõjule, st mil määral nendega mittevastamist või uuringust väljalangemist korrigeeriti; näitaja: alamkogumi osakaal saadud valimis vs. alamkogumi osakaal loendis/esialgses valimis.
Hinnang võimalikele raskustele, mida sellised meetmed võivad kaudselt tekitada (nt kalibreerimine suurte ja muutlike kaaludega).
Üksikvastuse kadu
Tulumuutujate kohta tuleb iga küsitluslaine osas esitada järgmine teave:
— |
nende leibkondade (leibkonna tasandil kogutud või koostatud tulukomponentide puhul) ja isikute (isiku tasandil kogutud või koostatud tulukomponentide puhul) protsent, kes on saanud tulu igast tulukomponendist, |
— |
puuduvate väärtuste protsent leibkonna/isiku tasandil kogutud või koostatud iga tulukomponendi puhul, |
— |
osalise teabe protsent leibkonna/isiku tasandil kogutud või koostatud iga tulukomponendi puhul. |
Töötlemisvead
Kirjeldada tuleb andmesisestuse kontrolli, kodeerimiskontrolli ja andmete redigeerimise süsteemi. Esitada tuleb andmete kogumise järgses protsessis tuvastatud peamiste vigade kirjeldus ja tulumuutujate redigeerimise eeskirjade loetelu.
Uuringuga hõlmamise eeskirjade rakendamise kord (vastavalt artiklile 8).
1. küsitluslaines ja järgnevates küsitluslainetes tehtud kordusküsitluste määrad (võttes arvesse ka uuesti kaasatud isikuid), pidades silmas ka uuringust väljajäämise määra (st selliste 1. küsitluslaines küsitletud isikute protsent, kes küsitluslaines t a) kuuluvad küsitletud leibkondadesse, b) jäävad uuringust välja ja c) jäävad küsitlemata muudel põhjustel kui see, et nad jäävad uuringust välja).
Kordusküsitluste määrad (küsitluslaine t-1 ja küsitluslaine t) isikute puhul, kes lahkusid oma algsest leibkonnast, sugude kaupa.
Kordusküsitluste määrad (küsitluslaine t-1 ja küsitluslaine t) noorte inimeste puhul (16–35-aastased), kes on kodust lahkunud, sugude kaupa.
Andmete parandamise põhimõtted
Tuleb esitada teave võimalike põhimõtete kohta, mille alusel tagatakse levitatud andmete läbipaistvus, kui kogutud esialgseid andmeid hiljem parandatakse. Andmete parandamisest tuleb teatada.
Andmete parandamise tavad
Paranduste tegemise ajakava
Paranduste peamised põhjused ja olemus (uued lähteandmed, uued meetodid jne)
Paranduste keskmine suurus ja suund
Esialgsete ja lõplike andmete erinevuste selgitus
Riiklike tulemuste levitamise kuupäev
KOOSKÕLA JA VÕRRELDAVUS
Kooskõla leibkondade eelarve uuringuga
Iga aasta osas, mille kohta teave on kättesaadav, tuleb tulumuutujaid võrrelda leibkondade eelarve uuringuga.
Kooskõla rahvamajanduse arvepidamisega
Iga aasta osas tuleb peamisi sihtmuutujaid võrrelda rahvamajanduse arvepidamisega.
Sisemine kooskõla
Iga aasta osas tuleb teatada võimalikust kooskõla puudumisest sissetulekuid ja elamistingimusi käsitleva ELi statistika andmestikus, esitades selgitused vasturääkivuste kohta.
KULUD JA KOORMUS
Vastaja koormus
Küsitluse keskmise kestuse arvutamisel leibkonna kohta liidetakse kõigi leibkonnaküsitluste kestused ja kõigi isikuküsitluste kestused ning saadud summa jagatakse täidetud ja andmebaasi jaoks vastu võetud leibkonnaküsimustike arvuga.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/274 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/2243,
17. detsembri 2019,
millega kehtestatakse lepingukokkuvõtte vorm, mida üldkasutatavate elektroonilise side teenuste pakkujad peavad kasutama vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2018/1972
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, (1) eriti selle artikli 102 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Et selgitada, millised on selle lepingukokkuvõtte peamised elemendid, mille üldkasutatavate elektroonilise side teenuste pakkujad peavad esitama tarbijatele, mikroettevõtjatele, väikeettevõtjatele ja mittetulundusühendustele vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 102 lõigetele 1 ja 2, tuleks kehtestada vorm, millega nähakse ette lepingukokkuvõtte põhielemendid. Lepingukokkuvõte peaks olema lihtsalt loetav, arusaadav ja võrreldav ning järgima ühist struktuuri ja vormingut. |
(2) |
Lepingukokkuvõttes esitatav teave peab olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/882 (2) sätestatud toodete ja teenuste ligipääsetavusnõudeid ühtlustava liidu õiguse asjaomaste ligipääsetavusnõuetega olenemata sellest, kas see teave trükitakse või esitatakse elektrooniliselt. |
(3) |
Lepingukokkuvõte peab olema kooskõlas kohustustega, mis tulenevad tarbijakaitset käsitlevatest õigusaktidest, nagu nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/83/EL (5). Samuti peab see olema kooskõlas õiguste ja kohustustega, mis tulenevad isikuandmete kaitset käsitlevatest õigusaktidest, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (6). |
(4) |
Hea loetavuse huvides ei tohiks lepingukokkuvõte olla kergesti loetava kirjatüübiga trükituna pikem kui üks ühepoolne A4-lehekülg, v.a juhul, kui nõuetekohaselt on põhjendatud teistsugune lähenemine. Teenusepakettide puhul ei tohiks see tekst olla kergesti loetava kirjatüübiga trükituna pikem kui kolm ühepoolset A4-lehekülge. Kokkuvõte võib olla pikem, kui see on põhjendatud näiteks puuetega tarbijate ligipääsuga. Selleks et tagada elektroonilise side teenuste pakkumiste võrreldavus, peaks lepingukokkuvõte olema kujundatud selgelt eristatavate pealkirjadega, mille alla rühmitatakse eri elemendid. Et tekst oleks tarbijale lihtsalt mõistetav ja ta saaks olulise teabe kiiresti tuvastada, tuleks asjaomaseid elemente iga pealkirja all kirjeldada lühikeste lausetega. Loetavuse ja trükitavuse huvides tuleks lehe serva ja lepingukokkuvõtte teksti vahele jätta piisava laiusega veeris. |
(5) |
Kirjatüübi hea loetavus sõltub mitmesugustest teguritest ning seda mõjutab näiteks lugemiskaugus, tähemärgi kõrgus ja see, kas elektrooniliselt esitatud tekstis saab tähemärki lihtsalt suurendada. Lähedalt loetava teksti puhul peetakse enamiku tarbijate jaoks hästi loetavaks vähemalt 10 punkti kõrgust kirjatüüpi. Pealkirjad peaksid muust tekstist selgelt eristuma näiteks suurema kirjaga. Parema loetavuse huvides võiks kasutada üldlevinud plokk-kirja kirjatüüpe. Samuti peaks hea loetavuse tagamiseks olema teksti ja tausta kontrastsus heale tavale vastavalt piisavalt suur, seda eriti värvilise kujunduse korral. |
(6) |
Tavapäraselt peaks lepingukokkuvõte olema esitatud vähemalt 10punktises kirjas, kuid elektroonilise side teenuste, näiteks peamiselt jaemüügiettevõtetes müüdavate ettemaksega teenuste müügiks kasutatavates elektroonilistes seadmetes või kanalites võib muu hulgas pakendi või seadme suurusest tulenevalt osutuda vajalikuks lepingukokkuvõtte suuruse vähendamine. Ettemakstud teenuseid müüakse mõnikord pakendis, mille mõõtmete tõttu ei ole 10punktise kirjasuuruse kasutamine otstarbekas. |
(7) |
Kui lepingukokkuvõtte täitmise juhistes ei ole konkreetselt nõutud teisiti, tuleks nõutav teave esitada otse lepingukokkuvõttes, mitte viidetena muudele teabeallikatele. Pildiliste elementide – näiteks sümbolite, ikoonide, graafika – või linkide ja hüpikakende kasutamine ei tohiks loetavust kahjustada ega olla pealetükkiv ja juhtida tarbija tähelepanu kõrvale lepingukokkuvõtte sisult. Lepingukokkuvõtte sisus tuleks keskenduda peamisele teabele, mida tarbija vajab pakkumiste võrdlemiseks ja teadliku otsuse tegemiseks. |
(8) |
Vältida tuleks erialakeelt, tehnilist žargooni ja akronüüme. |
(9) |
Teenuste kirjeldamine standardsel viisil on tarbijate jaoks väga oluline. Ära tuleks märkida lepingukokkuvõttes käsitletavad teenused ja vajaduse korral ka arveldusperioodi hulka arvatud maht. Mahu puhul tuleks täpsustada teenuses sisalduvate kõnede, sõnumite ja andmete kogus ning, kui neid kohaldatakse, ka teenusepakkuja kohaldatavad rändluse mõistliku kasutamise põhimõtted. Kõnede pikkust tuleks teenusepakkuja lepingueelse teabe kohaselt mõõta minutites või sekundites; sõnumite puhul tuleks vastavalt vajadusele mõõta nende arvu ja andmesidemahtu (mega- või gigabaitides). |
(10) |
Lepingukokkuvõttes tuleks esitada teave, mis võimaldab teenusepakkujaga ühendust võtta, seda eriti kaebuste korral. Vajalike kontaktandmete hulka võivad lisaks e-posti aadressile või telefoninumbrile kuuluda ka veebivormide kasutamise võimalus või muud liiki otsekontaktid. |
(11) |
Elektroonilise side teenuseid tuleks selgelt kirjeldada ning ära tuleks märkida nende teenuste peamised omadused. Vajaduse korral tuleks kirjeldada seadme liiki. |
(12) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2120 (7) artikli 4 lõike 1 punktis d nõutakse, et internetiühenduse teenust käsitlevas lepingus esitataks ka selge ja arusaadav selgitus minimaalse, tavapärase, maksimaalse ja väljareklaamitud alla- ja üleslaadimiskiiruse kohta, kui tegemist on püsivõrkudega, või hinnangulise maksimaalse ja väljareklaamitud alla- ja üleslaadimiskiiruse kohta, kui tegemist on mobiilsidevõrkudega. Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 102 lõike 3 punkti f kohaselt tuleb nimetatud teabe kokkuvõte esitada ka lepingukokkuvõttes. Lepingukokkuvõte peaks sisaldama internetiühenduse teenuse minimaalset, tavapäraselt kättesaadavat ja maksimaalset alla- ja üleslaadimiskiirust, kui tegemist on püsivõrkudega, ning internetiühenduse teenuse hinnangulist maksimaalset alla- ja üleslaadimiskiirust, kui tegemist on mobiilsidevõrkudega. |
(13) |
Vastavalt määruse (EL) 2015/2120 artikli 4 lõike 1 punktile e tuleb internetiühenduse teenust käsitlevas lepingus esitada selge ja arusaadav selgitus õiguskaitsevahendite kohta, mis on tarbijatele siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadavad, kui internetiühenduse tegelik jõudlus kiiruse osas erineb lepingus märgitud jõudlusest. Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 102 lõike 3 punkti f kohaselt tuleb nimetatud selgituse kokkuvõte esitada ka lepingukokkuvõttes. Lepingukokkuvõte peaks sisaldama kokkuvõtet õiguskaitsevahendite kohta, mis on tarbijatele siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadavad, kui internetiühenduse tegelik jõudlus erineb kiiruse või muude teenusekvaliteedi näitajate osas lepingus märgitud jõudlusest. |
(14) |
Hinna kohta esitatav teave peaks sisaldama kohaldatavat aktiveerimishinda, jooksvaid ja tarbimisega seotud tasusid, nagu hind arveldusperioodi ja kuu kohta, et neid saaks võrrelda, allahindlusi ja vajaduse korral seadmete hinda. Kui kohaldatakse soodushinda, tuleks see selgelt ära märkida, samuti tuleks ära märkida ajavahemik, mille jooksul allahindlus kehtib, ning täishind ilma sooduspakkumiseta. Teavet korduva hinnaga hõlmamata tariifide kohta võib olla väga palju ning piisama peaks sellest, kui lepingukokkuvõttes märgitakse, et see teave on lepingueelse teabe osana kättesaadav eraldi, näiteks elektrooniliselt. |
(15) |
Pealkirja „Kestus, pikendamine ja lõpetamine“ all lõpetamistingimuste kohta esitatav teave peaks käsitlema lepingu, kaasa arvatud paketti kuuluvate pakkumiste lõpetamist lepingu kestuse lõppemise ja ennetähtaegse lõpetamise tõttu, kui see võimalus on liidu ja liikmesriigi õigusega ette nähtud, sealhulgas ennetähtaegse lõpetamise korral nõutavaid tasusid ning teavet lõppseadmete luku desaktiveerimise kohta. |
(16) |
Kui teavet puuetega lõppkasutajatele mõeldud eri toodete ja teenuste kohta on väga palju ja see teave võib muutuda, võib lepingukokkuvõttes märkida, et selline üksikasjalik teave on kättesaadav eraldi, näiteks elektrooniliselt. |
(17) |
Teenusepakkuja võib täiendava teabe, mis tuleb liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt anda enne, kui leping või muu vastav pakkumine muutub tarbija jaoks siduvaks, esitada muud kasulikku teavet käsitlevas fakultatiivses punktis. Selline teave puudutab näiteks lepingu vahetamist, turvalisust, isikuandmete käitlemist, energiatarbimist ja süsinikdioksiidi tootmist. Kui liikmesriigid kasutavad vabadust jätta oma riigisiseses õiguses kehtima või kehtestada sätteid, mis puudutavad direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 102 käsitlemata aspekte, võivad teenusepakkujad esitada asjaomase teabe nimetatud fakultatiivses punktis. |
(18) |
Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artiklile 123 peab komisjon nimetatud direktiivi III osa III jaotise kohaldamise kohta koostatava aruande raames regulaarselt läbi vaatama ka käesoleva rakendusmääruse kohaldamise. |
(19) |
Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ametiga (BEREC) on konsulteeritud. |
(20) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lepingukokkuvõtte vorm
Üldkasutatavate elektroonilise side teenuste pakkujad, kes ei ole masinatevaheliste teenuste pakkumiseks kasutatavate ülekandeteenuste pakkujad, kasutavad lepingukokkuvõtte esitamiseks lisa A osas olevat vormi vastavalt lisa B osas esitatud juhistele.
Artikkel 2
Sisu esitamise viis
1. Lepingukokkuvõte ei tohi olla trükituna pikem kui üks ühepoolne A4-lehekülg, v.a juhul, kui nõuetekohaselt on põhjendatud teistsugune lähenemine. Kui üks leping hõlmab paketina teenuseid või teenuseid ja lõppseadmeid, mille hulka kuulub vähemalt internetiühenduse teenus või üldkasutatav numbripõhine isikutevahelise side teenus, ei tohi lepingukokkuvõte olla pikem kui kolm ühepoolset A4-lehekülge, v.a juhul, kui nõuetekohaselt on põhjendatud teistsugune lähenemine.
2. Lepingukokkuvõttes esitatakse püstformaadis teave sellises järjekorras, nagu lisas näidatud. Kasutada tuleb kirjatüüpi, mis oleks kergesti loetav. Kirja suurus peab olema vähemalt 10 punkti. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kirjasuurust vähendada; sellistel juhtudel tuleks pakkuda võimalust suurendada lepingukokkuvõtte teksti elektrooniliselt või saada vastava soovi korral kokkuvõte vähemalt 10punktises kirjas.
3. Lepingukokkuvõtte sisu peab olema hästi loetav ning teksti ja tausta kontrastsus peab olema piisavalt suur, seda eriti värvilise kujunduse korral. Pildilised elemendid ei tohi teksti katta.
4. Lepingukokkuvõte tuleb koostada lihtsalt loetavas ja tarbijatele arusaadavas keeles. Lepingukokkuvõttes keskendutakse peamisele teabele, mida tarbija vajab pakkumiste võrdlemiseks ja teadliku otsuse tegemiseks.
5. Pealkirjad peavad muust tekstist selgelt eristuma.
Artikkel 3
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 21. detsembrist 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsembri 2019.
Komisjoni nimel
President
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 312, 17.12.2018, lk 36.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).
(3) Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2120, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ja reguleeritud ELi-sisese side jaehinnad, ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (ELT L 310, 26.11.2015, lk 1).
LISA
LEPINGUKOKKUVÕTTE VORM
A OSA. Vorm
[Teenuse nimetus] |
[Teenusepakkuja / teenusepakkuja logo] [Kontaktandmed] |
Lepingukokkuvõte
• |
Lepingukokkuvõttes esitatakse teenusepakkumise peamised elemendid, nagu ELi õigusega nõutud (1). |
• |
See aitab teenusepakkumisi võrrelda. |
• |
Täielik teave teenuse kohta esitatakse muudes dokumentides. |
Teenus ed ja seadmed
[…]
Internetiteenuse kiirused ja õiguskaitsevahendid
[…]
Hind
[…]
Kestus, pikendamine ja lõpetamine
[…]
Puuetega lõppkasutajatele mõeldud funktsioonid
[…]
Muu kasulik teave
[…]
B OSA. Lepingukokkuvõtte vormi täitmise juhised
Pakutava elektroonilise side teenuse nimetus või kaubamärk peab olema vahetult pealkirja „Lepingukokkuvõte“ kohal. Teenusepakkuja nimi tuleb esitada vahetult elektroonilise side teenus(t)e nime järel. Teenusepakkuja võib pealkirjast „Lepingukokkuvõte“ paremale lisada oma logo. Kolm sissejuhatavat lauset on lepingukokkuvõtte lahutamatu osa ja neid ei tohi muuta.
Teenusepakkuja nime all tuleb esitada teenusepakkuja nimi, aadress ja otsesed kontaktandmed ning kui kaebuste esitamiseks kasutatavad kontaktandmed on teistsugused, tuleks seal esitada ka need. Lepingukokkuvõttele tuleb märkida selle kuupäev.
Kui lepingus ei käsitleta lõppseadmete pakkumist, kustutatakse pealkirja „Teenus(ed) ja seadmed“ alt viited seadmetele või märgitakse, et see osa ei ole kohaldatav. Kui lepingus ei käsitleta internetiühenduse teenust, kustutatakse osa, mille pealkiri on „Internetiühenduse teenuse kiirus ja õiguskaitsevahendid“, või märgitakse, et see osa ei ole kohaldatav. Kui muud teavet ei esitata, kustutatakse osa, mille pealkiri on „Muu kasulik teave“, või märgitakse, et see osa ei ole kohaldatav.
A osas kasutatud kaldkiri annab märku, et nimetatud pealkirja ja sellega seotud teabe esitamine ei ole alati kohustuslik. A osas kasutatud kandilised sulud asendatakse nõutava teabega.
Osa „Teenused ja seadmed“
|
Elektroonilise side teenus(t)e põhiomaduste kirjeldus, nimetatakse näiteks tavatelefoniteenuseid, mobiiltelefoni kõneteenuseid, mobiilse internetiühenduse teenuseid, interneti püsiühenduse teenuseid, teleringhäälingu edastusteenust või numbrivaba isikutevahelise side teenuseid. Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 107 kohaste pakettide puhul kirjeldatakse vajaduse korral ka lõppseadme liiki ja teenuseid, näiteks telepakette, tellitavaid videoteenuseid või muid meediateenuseid. Kui teleringhäälingu edastusteenuste ja selliseid teenuseid sisaldavate pakettide puhul ei ole võimalik üles lugeda kõiki paketti kuuluvaid kanaleid, võib kirjeldada pakutavate telepakettide liike. Pakettide puhul loetletakse teenused käesolevas lõigus nimetatud järjekorras. Kirjeldus sisaldab vastavalt vajadusele kõnede, sõnumite ja andmete mahtu või kogust ning teenusepakkuja kohaldatavaid rändluse mõistliku kasutamise põhimõtteid. |
Osa „Internetiteenuse kiirused ja õiguskaitsevahendid“
|
Kui teenus hõlmab internetiühenduse teenust, lisatakse teave, mis tuleb esitada vastavalt määruse (EL) 2015/2120 artikli 4 kõike 1 punktidele d ja e. Interneti püsiühenduse teenuse puhul tuleb ära märkida minimaalne, tavapärane ja maksimaalne alla- ja üleslaadimiskiirus ja mobiilse internetiühenduse teenuse puhul hinnanguline maksimaalne alla- ja üleslaadimiskiirus. Kokkuvõtvalt tuleb kirjeldada õiguskaitsevahendeid, mis on tarbijatele siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadavad, kui internetiühenduse tegelik jõudlus erineb kiiruse või muude teenusekvaliteedi näitajate osas pidevalt või korrapäraselt lepingus viidatud jõudlusest. |
Osa „Hind“
|
Kui tegemist on otsese rahalise tasu eest osutatavate elektroonilise side teenustega, esitatakse selles osas teenuse aktiveerimise hind ning korduvad ja tarbimisega seotud tasud. |
|
Abonementlepingute puhul märgitakse ära korduv hind arveldusperioodi eest koos maksudega ning kui arveldusperioodiks ei ole kuu, siis ka korduv hind kuu kohta. Eraldi märgitakse ära kõik täiendavad fikseeritud hinnad (nt teenuse aktiveerimise eest) ning vajaduse korral seadmete hind; vajaduse korral märgitakse ära ka kõik ajaliselt piiratud allahindlused. |
|
Kui see on asjakohane, märgitakse lepingukokkuvõttes ära tarbimisega seotud tasud, mida kohaldatakse pärast seda, kui korduvas hinnas sisalduvad mahud on ära kasutatud. Kui see on asjakohane, tuleb ära märkida, et teave korduvate hindadega hõlmamata lisateenuste tariifide kohta on kättesaadav eraldi. |
|
Kui teenust osutatakse ilma otsese rahalise tasuta, kuid teatavatel tingimustel, mille kasutajapoolne täitmine on teenuse tarbimise eelduseks, tuleb see ära märkida. |
Osa „Kestus, pikendamine ja lõpetamine“
|
Lepingukokkuvõttes tuleb esitada teave lepingu kestuse kohta kuudes ning, vastavalt vajadusele, peamised tingimused, mis kehtivad lepingu pikendamise korral või lepingu kestuse lõppemisest või ennetähtaegsest lõpetamisest tuleneva lepingu lõpetamise korral. Esitada tuleb teave ennetähtaegse lõpetamise korral nõutavate tasude kohta ning teave lõppseadmete luku desaktiveerimise kohta. See teave ei tohi piirata muid liidu või siseriikliku õigusega ette nähtud lepingu lõpetamise põhjuseid, näiteks lõpetamist lepingule mittevastavuse korral. |
Osa „Puuetega lõppkasutajatele mõeldud funktsioonid“
|
Esitada tuleb teave peamiste puuetega lõppkasutajatele mõeldud toodete ja teenuste kohta. Selles võib käsitleda vähemalt reaalaja teksti, tervikvestlust, vahendusteenuseid, ligipääsetavat hädaolukorra sidet, eriseadmeid, eritariife ja ligipääsetavat teavet, kui need on olemas. Vajaduse korral võib märkida, et üksikasjad on eraldi kättesaadavad. |
Osa „Muu kasulik teave“
|
Teenusepakkuja võib lisada igasugust täiendavat teavet, mis tuleb liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt esitada enne, kui leping või vastav pakkumine muutub tarbija jaoks siduvaks. |
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018 aasta direktiivi (EL) 2018/1972 (millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, ELT L 321, 17.12.2018, lk 36) artikli 102 lõige 3.
OTSUSED
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/281 |
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2244,
16. detsember 2019,
millega lubatakse Hispaanial ja Prantsusmaal kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjonis 23. mail 2019 registreeritud kirjas ja 17. juunil 2019 registreeritud kirjas taotlesid Prantsusmaa ja Hispaania luba kehtestada erimeede, millega tehtaks erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5, seoses Gatica (Hispaania) ja Cubnezais’ (Prantsusmaa) vahel elektrivõrkude ühenduse ehitamisega (edaspidi „erimeede“). |
(2) |
10. septembri 2019. aasta kirjadega edastas komisjon Hispaania ja Prantsusmaa esitatud taotlused teistele liikmesriikidele vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule. Komisjon teatas 11. septembri 2019. aasta kirjades Hispaaniale ja Prantsusmaale, et tal on kogu vajalik teave taotluste hindamiseks. |
(3) |
Hispaania riiklik elektriturgu reguleeriv asutus Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia ja Prantsusmaa riiklik elektriturgu reguleeriv asutus Commission de Régulation de l’Energie allkirjastasid 22. septembril 2017 lepingu, mille alusel rahastatakse Hispaania ja Prantsusmaa vahelise elektrivõrkude ühenduse rajamist Biskaia lahe piirkonnas. Ühenduse ehitamine tehti ülesandeks Hispaania ja Prantsusmaa põhivõrguettevõtjatele Red Eléctrica de España ja Réseau de transport d’Electricité. Kõnealuses lepingus on sätestatud, et projekti kulud tuleb katta võrdsetes osades – 50 % tasub Hispaania ja 50 % Prantsusmaa. |
(4) |
Kõnealuse erimeetme kohaselt käsitatakse Gatica (Hispaania) ja Cubnezais’ (Prantsusmaa) vahelist elektrivõrkude ühendust selle ehitamiseks ettenähtud kaubatarnete, osutatud teenuste, kaupade ühendusesisese omandamise ja kaupade impordiga seoses 50 % ulatuses Hispaanias ja 50 % ulatuses Prantsusmaal asuvana. |
(5) |
Erimeetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga tarne puhul teha kindlaks, kas maksustamise koht on Hispaanias või Prantsusmaal. |
(6) |
Hispaania ja Prantsusmaa antud teabe põhjal lihtsustab erimeede käibemaksu kogumist ning selle mõju Hispaania ja Prantsusmaa poolt lõpptarbimisjärgus kogutud maksutulu kogusummale on tühine. Seetõttu on asjakohane lubada Hispaanial ja Prantsusmaal kohaldada erimeedet. |
(7) |
Ettepanek ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 lubatakse Hispaanial ja Prantsusmaal käsitada Gatica (Hispaania) ja Cubnezais’ (Prantsusmaa) vahelist elektrivõrkude ühendust selle ehitamiseks ettenähtud kaubatarnete, osutatud teenuste, kaupade ühendusesisese omandamise ja kaupade impordiga seoses 50 % ulatuses Hispaania territooriumil ja 50 % ulatuses Prantsusmaa territooriumil asuvana.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile ja Prantsuse Vabariigile.
Brüssel, 16. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
J. LEPPÄ
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/283 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2245,
19. detsember 2019,
Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees, mis on moodustatud ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepinguga, seoses lepingu XV lisa („Tollimaksude kaotamine“) ajakohastamisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping (1) („leping“) sõlmiti liidu nimel 23. mail 2016 nõukogu otsusega (EL) 2016/839 (2) ja see jõustus 1. juulil 2016. |
(2) |
Lepingu artikli 438 lõike 3 kohaselt on lepingu artikli 438 lõikes 4 osutatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteel õigus võtta vastu otsuseid valdkondades, milles lepingu artikliga 434 moodustatud assotsieerimisnõukogu on talle volitused delegeerinud. Assotsieerimisnõukogu volitas 16. detsembri 2014. aasta otsusega nr 3/2014 (3) kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusega seotud lisasid. |
(3) |
Pärast konsultatsioone leppisid liit ja Moldova Vabariik kooskõlas lepingu artikliga 147 vastastikku kokku suurendada teatavate iga-aastaste tollimaksuvabade tariifikvootide mahtu. |
(4) |
Liit nõustus suurendama Moldova Vabariigist pärit lauaviinamarjade ja ploomide tariifikvootide mahtu ning kehtestama kirssidele uue tariifikvoodi. Moldova Vabariik nõustus järk-järgult suurendama liidust pärit kaupade tariifikvootide mahtu järgmiste XV-D lisas esitatud Moldova Vabariigi kontsessioonide loendis sisalduvate toodete puhul: sealihatooted („tariifikvoot 1“), kodulinnulihatooted („tariifikvoot 2“), piimatooted („tariifikvoot 3“) ja suhkrud („tariifikvoot 5“). |
(5) |
Moldova Vabariik taotles liidult lepingu XV-C lisa muutmist, et suurendada nisu (jahu ja graanulid), odra (jahu ja graanulid), maisi (jahu ja graanulid) ja töödeldud teravilja impordimahtu, et käivitada lepingu artikli 148 kohane dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise mehhanism. |
(6) |
Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteel tuleb vastu võtta otsus, millega ajakohastatakse lepingu XV lisa. Kõnealune otsus on liidule siduv. |
(7) |
On asjakohane määrata kindlaks kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees liidu nimel võetav seisukoht lepingu XV lisa ajakohastamise kohta. |
(8) |
Liidu võetav seisukoht kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis võetakse liidu nimel lepingu artikli 438 lõikes 4 osutatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitees seoses lepingu XV lisa ajakohastamisega, põhineb ELi-Moldova Vabariigi kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteeotsuse eelnõul, mis on lisatud käesolevale otsusele.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
K. MIKKONEN
(1) ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.
(2) Nõukogu 23. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/839 ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 141, 28.5.2016, lk 28).
(3) ELi – Moldova Vabariigi assotsieerimisnõukogu 16. detsembri 2014. aasta otsus nr 3/2014 teatavate assotsieerimisnõukogu volituste assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisule delegeerimise kohta [2015/673] (ELT L 110, 29.4.2015, lk 40).
EELNÕU
KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ELi-MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIEERIMISKOMITEE OTSUS nr .../...,
...,
millega ajakohastatakse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu XV lisa („Tollimaksude kaotamine“)
KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKUTULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,
võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, millele kirjutati alla 27. juunil 2014 Brüsselis, eriti selle artikli 147 lõikeid 4 ja 5, artikli 148 lõiget 5 ning artikli 438 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vaheline assotsieerimisleping („leping“) jõustus 1. juulil 2016. |
(2) |
Pärast konsultatsioone leppisid EL ja Moldova Vabariik kooskõlas lepingu artikliga 147 vastastikku kokku suurendada teatavate toodete iga-aastaste tollimaksuvabade tariifikvootide mahtu. |
(3) |
EL nõustus suurendama Moldova Vabariigist pärit lauaviinamarjade ja ploomide tariifikvootide mahtu ning kehtestama kirssidele uue tariifikvoodi. Moldova Vabariik nõustus järk-järgult suurendama EList pärit kaupade tariifikvootide mahtu järgmiste lepingu XV-D lisas esitatud Moldova Vabariigi kontsessioonide loendis sisalduvate toodete puhul: sealihatooted („tariifikvoot 1“), kodulinnulihatooted („tariifikvoot 2“), piimatooted („tariifikvoot 3“) ja suhkrud („tariifikvoot 5“). |
(4) |
Vastavalt Moldova Vabariigi poolt käesoleva lepingu artikli 148 kohaselt esitatud taotlusele on liit nõustunud suurendama nisu (jahu ja graanulid), odra (jahu ja graanulid), maisi (jahu ja graanulid) ja töödeldud teravilja käivituskoguseid. |
(5) |
Assotsieerimisnõukogu volitas 16. detsembril 2014 otsusega nr 3/2014 lepingu artikli 438 lõikes 4 osutatud kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteed ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusega seotud lepingu lisasid, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lepingu XV lisa muudetakse järgmiselt:
1) |
XV-A lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga; |
2) |
XV-B lisas jäetakse toodete loetelust, mille suhtes kohaldatakse sisenemishinda, välja CN-koodiga 2012 0809 29 00 tähistatud kanne ja toote kirjeldus „Kirsid (v.a hapukirsid), värsked“; |
3) |
XV-C lisas muudetakse järgmiste tootekategooriate käivituskoguseid järgmiselt:
|
4) |
XV-D lisas „Moldova Vabariigi kontsessioonide loend“ muudetakse neljandat veergu „Kategooria” järgmiselt:
|
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
…,
Kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee nimel
eesistuja
LISA
‘XV-A lisa
TOOTED, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE IGA-AASTASEID TOLLIMAKSUVABU TARIIFIKVOOTE (LIIT)
Jrk nr |
CN-kood 2012 |
Toote kirjeldus |
Kogus (tonnides) |
Tollimaksumäär |
1 |
0702 00 00 |
Tomatid, värsked või jahutatud |
2 000 |
Tollimaksuvaba |
2 |
0703 20 00 |
Küüslauk, värske või jahutatud |
220 |
Tollimaksuvaba |
3 |
0806 10 10 |
Lauaviinamarjad, värsked |
20 000 |
Tollimaksuvaba |
4 |
0808 10 80 |
Õunad, värsked (v.a siidriõunad, lahtiselt, 16. september – 15. detsember) |
40 000 |
Tollimaksuvaba |
5 |
0809 29 00 |
Kirsid (v.a hapukirsid), värsked |
1 500 |
Tollimaksuvaba |
6 |
0809 40 05 |
Ploomid, värsked |
15 000 |
Tollimaksuvaba |
7 |
2009 61 10 |
Viinamarjamahl, k.a viinamarjavirre, kääritamata, temperatuuril 20 °C Brixi arvuga kuni 30, 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a piirituselisandiga) |
500 |
Tollimaksuvaba’ |
2009 69 19 |
Viinamarjamahl, k.a viinamarjavirre, kääritamata, temperatuuril 20 °C Brixi arvuga üle 67, 100 kg netomassi väärtusega üle 22 euro, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a piirituselisandiga) |
|||
2009 69 51 |
Kontsentreeritud viinamarjamahl, k.a viinamarjavirre, kääritamata, temperatuuril 20 °C Brixi arvuga üle 30, kuid kuni 67, 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a piirituselisandiga) |
|||
2009 69 59 |
Viinamarjamahl, k.a viinamarjavirre, kääritamata, temperatuuril 20 °C Brixi arvuga üle 30, kuid kuni 67, 100 kg netomassi väärtusega üle 18 euro, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a kontsentreeritud või piirituselisandiga) |
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/288 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2246,
19. detsember 2019,
Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta CETA ühiskomitees seoses lepingu artikli 29.8 kohase vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
30. oktoobril 2016 allkirjastati laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA) ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „leping“). |
(2) |
Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2017/38 (1) on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 21. septembrist 2017. |
(3) |
Lepingu artikli 29.8 lõikes 1 on sätestatud, et lepingu artikliga 26.1 moodustatud CETA ühiskomitee koostab nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesannet. |
(4) |
Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CETA ühiskomitees võetav seisukoht, kuna kavandatav otsus on liidule siduv, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis võetakse liidu nimel CETA ühiskomitees seoses lepingu artikli 29.8 kohase vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud CETA ühiskomitee otsuse eelnõul.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
Eesistuja
K. MIKKONEN
(1) Nõukogu 28. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2017/38 ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) ajutise kohaldamise kohta (ELT L 11, 14.1.2017, lk 1080).
EELNÕU
CETA ÜHISKOMITEE OTSUS nr …/2019,
…,
millega koostatakse lepingu artikli 29.8 kohane vahekohtunike nimekiri
CETA ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut (CETA) (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 29.8,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kooskõlas lepingu artikli 30.7 lõikega 3 on lepingu teatavaid osi kohaldatud ajutiselt alates 21. septembrist 2017. |
(2) |
Lepingu artikli 29.8 lõike 1 kohaselt koostab CETA ühiskomitee nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad vahekohtunikuna tegutseda ja on võimelised seda tegema. Vahekohtunike nimekiri koosneb kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekiri ning osanimekiri eesistujakandidaatidest, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
1. |
Käesolevaga koostatakse lepingu artikli 29.8 kohane vahekohtunike nimekiri, mis on esitatud lisas. |
2. |
Käesolev otsus jõustub kuupäeval, mil CETA ühiskomitee selle vastu võtab. |
…,
CETA ühiskomitee nimel
LISA
LEPINGU ARTIKLI 29.8 KOHANE VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI
Kanada osanimekiri:
1. |
Serge Fréchette |
2. |
Valerie Hughes |
3. |
Matthew Kronby |
4. |
Debra Steger |
5. |
J. Christopher Thomas |
6. |
Cherise Valles |
ELi osanimekiri:
1. |
Claudio Dordi |
2. |
Michael Hahn |
3. |
Pieter Jan Kuijper |
4. |
Hélène Ruiz Fabri |
5. |
Peter Van den Bossche |
Eesistujakandidaatide osanimekiri:
1. |
James Bacchus |
2. |
Christian Häberli |
3. |
Daniel Moulis |
4. |
David Unterhalter |
5. |
Seung Wha Chang |
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/291 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2247,
19. detsember 2019,
millega muudetakse otsust 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 240 lõiget 3,
võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsust 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord, (1) eriti selle artiklit 24,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu otsuse 2013/488/EL (2) B liites on tabel salastatuse tasemete vastavuse kohta. |
(2) |
Kõnealuse otsuse C liites on riiklike julgeolekuasutuste loetelu. |
(3) |
Rootsi on teatanud nõukogu peasekretariaadile oma salastatuse tasemete ja riiklike julgeolekuasutustega seotud muudatustest. |
(4) |
Lisaks on Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Austria, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik teatanud nõukogu peasekretariaadile oma riiklike julgeolekuasutustega seotud muudatustest. |
(5) |
Otsust 2013/488/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse 2013/488/EL B ja C liide asendatakse käesoleva otsuse I ja II lisas esitatud tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle avaldamise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
K. MIKKONEN
(1) ELT L 325, 11.12.2009, lk 35.
(2) Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).
I LISA
‘B LIIDE
SALASTATUSE TASEMETE VASTAVUS
EU |
TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET |
TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET |
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL |
RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
Belgia |
Très Secret (Loi 11.12.1998) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) |
Secret (Loi 11.12.1998) Geheim (Wet 11.12.1998) |
Confidentiel (Loi 11.12.1998) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) |
vt allpool märkus (1) |
Bulgaaria |
Cтpoгo ceкретно |
Ceкретно |
Поверително |
За служебно ползване |
Tšehhi |
Přísně tajné |
Tajné |
Důvěrné |
Vyhrazené |
Taani |
YDERST HEMMELIGT |
HEMMELIGT |
FORTROLIGT |
TIL TJENESTEBRUG |
Saksamaa |
STRENG GEHEIM |
GEHEIM |
VS (2) - VERTRAULICH |
VS - NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |
Eesti |
Täiesti salajane |
Salajane |
Konfidentsiaalne |
Piiratud |
Iirimaa |
Top Secret |
Secret |
Confidential |
Restricted |
Kreeka |
Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ |
Απόρρητο Abr: (ΑΠ) |
Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) |
Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |
Hispaania |
SECRETO |
RESERVADO |
CONFIDENCIAL |
DIFUSIÓN LIMITADA |
Prantsusmaa |
Très Secret Défense |
Secret Défense |
Confidentiel Défense |
vt allpool märkus (3) |
Horvaatia |
VRLO TAJNO |
TAJNO |
POVJERLJIVO |
OGRANIČENO |
Itaalia |
Segretissimo |
Segreto |
Riservatissimo |
Riservato |
Küpros |
Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) |
Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) |
Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) |
Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |
Läti |
Sevišķi slepeni |
Slepeni |
Konfidenciāli |
Dienesta vajadzībām |
Leedu |
Visiškai slaptai |
Slaptai |
Konfidencialiai |
Riboto naudojimo |
Luksemburg |
Très Secret Lux |
Secret Lux |
Confidentiel Lux |
Restreint Lux |
Ungari |
Szigorúan titkos! |
Titkos! |
Bizalmas! |
Korlátozott terjesztésű! |
Malta |
L-Ogħla Segretezza Top Secret |
Sigriet Secret |
Kunfidenzjali Confidential |
Ristrett Restricted (4) |
Madalmaad |
Stg. ZEER GEHEIM |
Stg. GEHEIM |
Stg. CONFIDENTIEEL |
Dep. VERTROUWELIJK |
Austria |
Streng Geheim |
Geheim |
Vertraulich |
Eingeschränkt |
Poola |
Ściśle Tajne |
Tajne |
Poufne |
Zastrzeżone |
Portugal |
Muito Secreto |
Secreto |
Confidencial |
Reservado |
Rumeenia |
Strict secret de importanță deosebită |
Strict secret |
Secret |
Secret de serviciu |
Sloveenia |
STROGO TAJNO |
TAJNO |
ZAUPNO |
INTERNO |
Slovakkia |
Prísne tajné |
Tajné |
Dôverné |
Vyhradené |
Soome |
ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG |
SALAINEN HEMLIG |
LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL |
KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |
Rootsi |
Kvaliciferat hemlig |
Hemlig |
Konfidentiell |
Begränsat hemlig |
Ühendkuningriik |
UK TOP SECRET |
UK SECRET |
vt allpool märkus (5) |
UK OFFICIAL SENSITIVE |
(1) Belgias ei ole salastatuse taset „Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding“. Belgia töötleb ja kaitseb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ tasemel salastatud teavet viisil, mis ei ole leebem Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjades kirjeldatud standarditest ja menetlustest.
(2) Saksamaa: VS = Verschlusssache.
(3) Prantsusmaa ei kasuta oma siseriiklikus süsteemis salastatuse taset „RESTREINT“. Prantsusmaa töötleb ja kaitseb „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ tasemel salastatud teavet viisil, mis ei ole leebem Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjades kirjeldatud standarditest ja menetlustest.
(4) Malta puhul võib kasutada nii malta- kui ingliskeelset märgistust.
(5) Ühendkuningriik ei kasuta oma siseriiklikus süsteemis enam salastatuse taset „UK CONFIDENTIAL“. Ühendkuningriik töötleb ja kaitseb „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ tasemel salastatud teavet vastavalt salastatuse taseme „UK SECRET“ suhtes kohaldatavatele julgeolekualase kaitse nõuetele.
II LISA
‘C LIIDE
RIIKLIKE JULGEOLEKUASUTUSTE LOETELU
BELGIA
|
EESTI
|
||||||||||||||||||||||||
BULGAARIA
|
IIRIMAA
|
||||||||||||||||||||||||
TŠEHHI
|
KREEKA
|
||||||||||||||||||||||||
TAANI
|
HISPAANIA
|
||||||||||||||||||||||||
SAKSAMAA
|
PRANTSUSMAA
|
||||||||||||||||||||||||
HORVAATIA
|
LUKSEMBURG
|
||||||||||||||||||||||||
ITAALIA
|
UNGARI
|
||||||||||||||||||||||||
KÜPROS
|
MALTA
|
||||||||||||||||||||||||
LÄTI
|
MADALMAAD
|
||||||||||||||||||||||||
LEEDU
|
AUSTRIA
|
||||||||||||||||||||||||
POOLA
|
SLOVAKKIA
|
||||||||||||||||||||||||
PORTUGAL
|
SOOME
|
||||||||||||||||||||||||
RUMEENIA
|
ROOTSI
|
||||||||||||||||||||||||
SLOVEENIA
|
ÜHENDKUNINGRIIK
|
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/297 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2248,
19. detsember 2019,
seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu alusel loodud ühiskomitees
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu („leping“) sõlmis liit nõukogu otsusega (EL) 2019/702 (1) ja see jõustus 16. mail 2019. |
(2) |
Lepingu artikliga 17 on asutatud ühiskomitee, kelle ülesanne on tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine. |
(3) |
Lepingu artikli 17 lõikes 8 on sätestatud, et ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. |
(4) |
Lepingu tulemusliku rakendamise tagamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord. |
(5) |
Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis võetakse liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu artikli 17 alusel loodud ühiskomitee esimesel koosolekul seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.
Väiksemaid muudatusi otsuste eelnõudes võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
K. MIKKONEN
(1) Nõukogu 15. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/702 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 120, 8.5.2019, lk 1).
EELNÕU
KANADA JA EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHELISE LENNUTRANSPORDILEPINGU ALUSEL LOODUD KANADA – ELi ÜHISKOMITEE OTSUS NR 1/2020,
…,
töökorra vastuvõtmise kohta
KANADA – ELi ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut („leping“), eriti selle artiklit 17,
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ainus artikkel
Käesolevaga võetakse vastu otsuse lisas esitatud ühiskomitee töökord.
…,
Ühiskomitee nimel
Euroopa Liidu delegatsiooni juht
[nimi]
Kanada delegatsiooni juht
[nimi]
LISA
TÖÖKORD
ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, eriti selle artiklit 17,
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA:
Artikkel 1
Delegatsioonide juhid
1. Ühiskomiteesse kuuluvad mõlema lepinguosalise esindajad.
2. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosaliste delegatsioonide juhid ühiselt.
Artikkel 2
Koosolekud
1. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas ja koosolekuid korraldatakse vaheldumisi. Lisaks võib kumbki lepinguosaline taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artikli 17 lõikele 3.
2. Ühiskomitee võib korraldada koosolekuid näost näkku või muul viisil (konverentsikõned või videokonverentsid).
Artikkel 3
Delegatsioonid
1. Enne koosolekut teavitavad delegatsioonide juhid teineteist oma delegatsiooni kavandatavast koosseisust.
2. Lennutranspordi valdkonna sidusrühmade esindajaid võib kutsuda koosolekutele vaatlejatena, kui ühiskomitee selles kokku lepib.
3. Ühiskomitee võib teatavates küsimustes teabe saamiseks kutsuda oma koosolekutele muid huvitatud isikuid, kes ei ole komitee liikmed.
Artikkel 4
Sekretariaat
Üks Euroopa Komisjoni ametnik ja üks Kanada valitsuse ametnik täidavad koos ühiskomitee sekretäride ülesandeid.
Artikkel 5
Koosolekute päevakord
1. Delegatsioonide juhid koostavad vastastikusel kokkuleppel iga koosoleku esialgse päevakorra. Et hõlbustada esialgse päevakorra levitamist kummagi delegatsiooni liikmetele ja nendega konsulteerimist ning niivõrd, kui see on võimalik, kehtestatakse esialgne päevakord hiljemalt viisteist päeva enne koosoleku toimumise kuupäeva.
2. Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Esialgse päevakorra välised punktid võib päevakorda arvata ühiskomitee nõusolekul.
3. Delegatsioonide juhid võivad konkreetse juhu kiireloomulisust arvesse võttes lõikes 1 sätestatud tähtaega lühendada.
Artikkel 6
Koosoleku protokoll
1. Iga koosoleku lõpus koostatakse ühiskomitee koosoleku protokolli kavand. Selles esitatakse arutatud küsimused ja tehtud ühisjäreldused, sealhulgas kõik soovitused ja vastuvõetud otsused.
2. Koosoleku protokolli kinnitavad delegatsioonide juhid kirjalikult 30 päeva jooksul pärast koosoleku kuupäeva või mõnel muul lepinguosaliste määratud kuupäeval.
3. Vastuvõtmise korral kirjutavad delegatsiooni juhid protokollile alla ja kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari. Lepinguosalised võivad otsustada, et see nõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamisega.
4. Ühiskomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Kui kumbki lepinguosaline ei ole taotlenud vastupidist, on koosolekute protokollid ja kirjavahetus avalikud. Vajaduse korral võib ühiskomitee anda soovituse ühise pressiteate avaldamiseks.
Artikkel 7
Kirjalik menetlus
Vajaduse korral võib ühiskomitee otsused ja soovitused vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Selleks vahetavad delegatsioonide juhid selliste meetmete eelnõusid, mille kohta küsitakse ühiskomitee arvamust, mille võib seejärel kinnitada kirjavahetuse teel.
Artikkel 8
Nõupidamised
1. Ühiskomitee võtab vastu otsuseid ja sõnastab soovitusi konsensuse alusel.
2. Ühiskomitee otsuste ja soovituste pealkiri on vastavalt „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja käsitletava teema kirjeldus.
3. Ühiskomitee otsustele ja soovitustele kirjutavad alla delegatsioonide juhid ja need lisatakse koosoleku protokollile.
4. Lepinguosalised rakendavad ühiskomitee otsuseid kooskõlas oma sisemenetlustega.
Artikkel 9
Töörühmad
1. Ühiskomitee võib kokku leppida töörühmade loomises, et uurida lepinguga seotud konkreetseid küsimusi. Töörühma pädevuse kiidab heaks ühiskomitee ja see lisatakse asjakohasele koosoleku protokollile.
2. Töörühmade koosseisu määrab kindlaks ühiskomitee.
3. Töörühmad annavad aru ühiskomiteele. Töörühmad ei võta vastu otsuseid, kuid nad võivad teha ühiskomiteele soovitusi.
4. Ühiskomitee võib igal ajal otsustada mis tahes olemasoleva töörühma laiali saata, muuta selle pädevust või luua uusi töörühmi, mis aitaksid ühiskomiteed tema töös.
Artikkel 10
Kulud
1. Kummagi delegatsiooni liikmed kannavad ise koosolekul või töörühmas osalemisega seotud kulud.
2. Muud koosolekute korraldamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.
Artikkel 11
Töökorra muutmine
Vastavalt artiklile 8 tehtud otsusega võib ühiskomitee käesolevat töökorda igal ajal muuta.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/302 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2249,
19. detsember 2019,
Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni päritolureeglite komitees
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Liit sõlmis päritolureeglite lepingu (edaspidi „leping“) nõukogu otsusega 94/800/EÜ (1) ja see jõustus 1. jaanuaril 1995. |
(2) |
Lepingu artikliga 4 moodustati päritolureeglite komitee. |
(3) |
Päritolureeglite komiteel tuleb võtta vastu teatis pealkirjaga „Mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamine“. |
(4) |
On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel päritolureeglite komitees võetav seisukoht, kuna vastu võetav teatis on liidule siduv. |
(5) |
Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk on suurendada mittesooduspäritolureeglitega seotud õigusnormide ja tavade läbipaistvust reeglite abil, mille kohaselt teatavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed kohustuslikult või vabatahtlikult mittesooduspäritolureeglitest, kasutades standardvorme. Selle tulemuseks on selgemad ja prognoositavamad päritolureeglid ning rahvusvahelise kaubanduse sujuvam toimimine, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis võetakse liidu nimel päritolureeglite komitees, põhineb käesolevale otsusele lisatud päritolureeglite komitee teatise eelnõul.
Liidu esindajad võivad päritolureeglite komitees leppida kokku nimetatud teatise eelnõusse tehtavates väiksemates tehnilistes muudatustes.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
K. MIKKONEN
(1) Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).
LISA
Mittesooduspäritolureeglite läbipaistvuse suurendamine
Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed,
soovides tagada, et päritolureeglid ise ei avalda rahvusvahelisele kaubandusele piiravat, moonutavat ega häirivat mõju;
soovides tagada, et päritolureegleid koostatakse ja kohaldatakse erapooletult, läbipaistvalt, prognoositavalt, järjepidevalt ja neutraalselt;
tunnistades, et selged ja prognoositavad päritolureeglid ning nende kohaldamine hõlbustavad rahvusvahelist kaubandust;
tõdedes, et soovitav on tagada päritolureegleid puudutavate õigusnormide ja tavade läbipaistvus;
soovides täiendada päritolureeglite lepingu artiklis 5 kehtestatud teatamiskohustusi;
kinnitades, et päritolureegleid puudutavate õigusnormide ja tavade läbipaistvuse suurendamine aitab vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ettevõtjate jaoks, kes soovivad integreerida üleilmseid väärtusahelaid, pidades eelkõige silmas mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid;
otsustavad seoses päritolureeglitega järgmist.
1. |
On soovitav säilitada ja edendada kehtivate päritolureeglite ja WTO liikmete poolt nendega seoses kasutatavate dokumendinõuete läbipaistvust ja vastastikust mõistmist selles vallas. Päritolureeglitena mõistetakse reegleid, mis kuuluvad päritolureeglite lepingu artikli 1 kohaldamisalasse. |
2. |
Selleks et suurendada päritolureeglite läbipaistvust ja parandada nendest arusaamist, teatavad liikmed WTO sekretariaadile vastavalt käesoleva otsuse 1. lisale päritolureeglitest, mida nad kasutavad GATT 1994 I, II, III, XI ja XIII artikli alusel enamsoodustusrežiimi kohaldamisel. |
3. |
Liikmeid kutsutakse üles täitma 1. lisas esitatud teate vorm, kui nad teatavad WTO sekretariaadile muudest päritolureeglitest, mida nad kasutavad muude soodustusteta kaubanduspoliitiliste vahendite rakendamiseks, nagu on sätestatud päritolureeglite lepingu artikli 1 lõikes 2. |
4. |
Peale selle peavad liikmed 2. lisa kohaselt kirjeldama oma tavasid, mis puudutavad päritolu tõendamist ja muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide nõudmist mittesooduspäritolureeglite kohaldamisel, millest on teatatud vastavalt 1. lisale (1). Liikmed, kes teatavad, et nad ei rakenda 1. lisa kohaselt päritolureegleid, peavad 2. lisa sellegipoolest täitma. |
5. |
Käesoleva otsuse punktide 2 ja 4 kohased teated esitatakse hiljemalt ühe aasta möödumisel käesoleva otsuse vastuvõtmisest. |
6. |
Käesoleva otsuse kohaselt esitatud teabe teeb WTO sekretariaat üldsusele kättesaadavaks. |
7. |
Iga liige loob või hoiab tegevuses tema käsutuses olevate vahendite ulatuses vähemalt ühe teabekeskuse, et vastata valitsuste, kaubandusettevõtjate ja muude huvitatud isikute põhjendatud päringutele päritolureeglite ja nendega seotud dokumendinõuete asjus ning et väljastada nõutavaid vorme ja dokumente (2). Liikmed edastavad oma teabekeskuste kontaktandmed WTO sekretariaadile vastavalt 1. lisale. Vähim arenenud riikidest liikmetel on selle teabe WTO sekretariaadile esitamiseks aega kaks aastat. |
8. |
Liikmed püüavad esitada viited õigusnormidele, veebisaidid, selgitavad dokumendid või muud dokumendid WTO ametlikus keeles. |
9. |
Liikmed, kes teevad sisulisi muudatusi oma päritolureeglites ja nendega seotud dokumendinõuetes, millest on teatatud vastavalt käesolevale otsusele, teatavad sellistest muudatustest käesoleva otsuse kohaselt viivitamata WTO sekretariaadile. |
10. |
Päritolureeglite komitee analüüsib kehtivaid päritolureegleid ja nendega seotud dokumendinõudeid käesoleva otsuse kohaselt esitatud teabe põhjal, et teha kindlaks kaubandust soodustavad tavad ja edendada nende rahvusvahelist levitamist. |
11. |
WTO sekretariaat peaks osutama taotluse korral abi, et aidata arenguriikidest ja vähim arenenud riikidest liikmetel rakendada käesoleva otsuse sätteid. |
12. |
Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata nii, et see mõjutab päritolureeglite lepingu artikliga 5 ja kaubanduse lihtsustamise lepingu artikliga 1 liikmetele ettenähtud õigusi ja kohustusi. |
13. |
Käesolev otsus, eelkõige selle punktid 2 ja 3, vaadatakse läbi kolme aasta möödumisel otsuse vastuvõtmisest ja seejärel vastavalt vajadusele, et veelgi suurendada mittesooduspäritolureeglite läbipaistvust, kui see on asjakohane. |
(1) See ei piira pädevate asutuste õigust nõuda kontrolli eesmärgil muid päritolutõendeid.
(2) Ollakse seisukohal, et see teabekeskus võib olla sama, mis on asutatud või mida hoitakse tegevuses kaubanduse lihtsustamise lepingu artikli 1.3 („Teabekeskused“) kohaselt, ning liikmed ei pea esitama rohkem teavet või esitama rohkem vorme ja dokumente, kui on kaubanduse lihtsustamise lepinguga nõutud.
1. LISA
MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITEST TEATAMISEKS KASUTATAV VORM
1. lisa võib esitada nii mitmel lehel, kui liige seda vajalikuks peab
I. PÕHITEAVE
1) |
Teavitav liige |
|
|||
2) |
Teabekeskus (Võimaluse korral esitage järgmised kontaktandmed: nimi, telefon, e-posti aadress, veebisait) |
|
|||
3) |
Kas on kehtestatud mittesooduspäritolureegleid? |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei* |
* Kui vastasite „Ei“, siis järgmistele käesoleva lisa küsimustele ei ole vaja vastata |
|||||
4) |
Palun märkige, milliste kaubanduspoliitiliste vahendite rakendamisel neid mittesooduspäritolureegleid kasutatakse (vt päritolureeglite lepingu artikli 1 lõige 2) |
|
|||
5) |
Reeglite või nende mis tahes sisulise muudatuse jõustumise kuupäev: |
|
|||
6) |
Kehtivuse lõpp (kui asjakohane): |
|
|||
7) |
Haldamise eest vastutavad valitsus- või valitsusvälised asutused: |
|
|||
8) |
Link õigusaktidele ja muudele selgitavatele dokumentidele (kui on): |
|
|||
9) |
Märkused (kui on): |
|
II. MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITE KOHALDAMINE
10) |
Kas mittesooduspäritolureegleid kohaldatakse impordil? |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei |
11) |
Kas mittesooduspäritolureegleid kohaldatakse ekspordil? |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei |
12) |
Mittesooduspäritolureeglite kohaldamisel rakendatav vähese tähtsusega abi reegel |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei |
|
Kui vastasite „Jah“, siis palun märkige vähese tähtsusega abi künnis ja esitage viited asjakohastele õigusnormidele, mida kohaldatakse seoses küsimustega 10–12. |
|
III. KRITEERIUMID, MILLE ALUSEL TEHAKSE KAUBA PÄRITOLU HINDAMISE EESMÄRGIL KINDLAKS OLULINE TÖÖTLEMINE
13) |
Üldkriteeriumid, kui neid kohaldatakse kõigi toodete puhul: |
|
14) |
Tootepõhised päritolureeglid, kui kohaldatav: |
|
15) |
Päritolustaatuseta materjali ja päritolustaatusega materjali määratlus (kui on): |
|
16) |
Selliste vähimate toimingute loetelu, mis ei anna päritolustaatust (kui on): |
|
17) |
Ülejäänud reeglid (kui on): |
|
18) |
Kogu muu teave, mida liige peab vajalikuks (esitage veebilink, kui on) |
|
IV. EELOTSUSED
Kas kauba päritolu kohta tehakse eelotsuseid? (1) |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei |
(Päritolu käsitlevate) eelotsuste tegemise eest vastutav asutus |
|
|||
Juhised eelotsuse taotlemiseks |
|
|||
Link õigusaktidele ja muud asjakohased õigusnormide viited: |
|
(1) Nagu nähakse ette päritolureeglite lepingu artikli 2 punktiga h ja kaubanduse lihtsustamise lepingu artikliga 3.
2. LISA
MITTESOODUSPÄRITOLUREEGLITEGA SEOTUD DOKUMENDINÕUETEST TEATAMISEKS KASUTATAV VORM
1) |
Kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks impordil |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei** |
2) |
Kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks ekspordil |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei** |
3) |
Kas sertifikaadi ja/või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide kohta on olemas standardne või ettenähtud vorm ja/või sisu? Kui vastasite „Jah“, siis palun lisage selle koopia või esitage asjakohased üksikasjad käesoleva lisa liites |
☐ |
Jah |
☐ |
Ei |
** Kui vastasite 1. ja 2. küsimusele „Ei“, siis järgmistele käesoleva lisa küsimustele ei ole vaja vastata |
|||||
4) |
Kui nõutav ainult teatavatel asjaoludel, siis palun kirjeldage juhtusid, mille korral nõutakse sertifikaati (või muid kohustuslikke päritolu tõendavaid dokumente), ja milline on vastav vorm (ettenähtud vorm või muu) |
|
|||
5) |
Kui kohustuslikud nõuded sertifikaadi ja/või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamiseks kehtivad ainult teatavate toodete puhul, siis palun märkige asjakohane HSi grupp ja vorm (ettenähtud vorm või muu) |
|
|||
6) |
Erandid sertifikaadi ja/või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide esitamise nõuetest (nt väikese väärtusega saadetised, postisaadetised jne) |
|
|||
7) |
Valitsus- või valitsusvälised asutused, kes on määratud väljastama sertifikaate ja/või muid kohustuslikke päritolu tõendavaid dokumente (kui on) |
|
|||
8) |
Palun esitage asjakohased viited õigusnormidele, mis on kohaldatavad seoses küsimustega 1–7 |
|
2. LISA – LIIDE
Palun lisage päritolusertifikaadi (või muude kohustuslike päritolu tõendavate dokumentide) jaoks ettenähtud vorm ja/või link sellisele vormile, kui see on asjakohane.
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/309 |
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2250,
19. detsembri 2019,
millega kiidetakse heaks Eurojusti töökord
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EL) 2018/1727 kohaselt võtab Eurojusti kolleegium (edaspidi „kolleegium“) vastu Eurojusti töökorra. Nõukogu kiidab töökorra heaks rakendusaktidega. |
(2) |
Kolleegium võttis vastavalt määruse (EL) 2018/1727 artikli 5 lõikele 5 töökorra kavandi vastu 12. detsembril 2019. Kolleegium võttis töökorra artiklis 17 osutatud eraldiseisva isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra kavandi vastu 16. detsembril 2019. |
(3) |
Nõukogu peaks töökorra ning töökorra artiklis 17 osutatud isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitleva töökorra heaks kiitma. |
(4) |
Määrus (EL) 2018/1727 ei ole Taani jaoks siduv ning seepärast ei osale Taani käesoleva otsuse, millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1727, vastuvõtmisel ega kohaldamisel. |
(5) |
Määrus (EL) 2018/1727 on Iirimaa ja Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse, millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1727, vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kiidetakse heaks Eurojusti töökord ja töökorra artiklis 17 osutatud isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitlev töökord.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsembri 2019,
Nõukogu nimel
Eesistuja
K. MIKKONEN
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/310 |
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/2251,
19. detsember 2019,
mis käsitleb sellele liikmesriigile ette nähtud hüvitamismehhanismi, kelle liige on valitud Eurojusti presidendiks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK, (1) eriti selle artiklit 12,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Vastavalt määrusele (EL) 2018/1727 ja Eurojusti töökorrale on Eurojusti presidendiks valitud liikmesriigi liikmel lisaülesanded. |
(2) |
Eurojusti presidendi ametiülesannete täitmine mõjutab selle liikmesriigi liikme asetäitja ja assistendi töökoormust, kelle liige presidendiks valiti, ning asjaomane liikmesriik võib otsustada lähetada uue nõuetekohase kvalifikatsiooniga isiku, et suurendada presidendi volituste ajaks oma riikliku büroo koosseisu. |
(3) |
Määruse (EL) 2018/1727 artikli 11 lõikes 7 on muu hulgas sätestatud, et neil juhtudel, mil lähetatakse uus nõuetekohase kvalifikatsiooniga isik, on asjaomasel liikmesriigil õigus taotleda hüvitist. |
(4) |
Hüvitamismehhanism peaks tagama võrdse kohtlemise presidendiks valitud liikmesriigi liikme ja asjaomase liikmesriigi lähetatud uue nõuetekohase kvalifikatsiooniga isiku vahel elamiskulude ja muude seotud kulude hüvitamisel. |
(5) |
Taani jaoks ei ole määrus (EL) 2018/1727 siduv ning seepärast ei osale Taani käesoleva otsuse (millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1727) vastuvõtmisel ega kohaldamisel. |
(6) |
Iirimaa ja Ühendkuningriigi jaoks on määrus (EL) 2018/1727 siduv ning seepärast osalevad nad käesoleva otsuse (millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1727) vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Liikmesriik, kelle liige on valitud Eurojusti presidendiks ja kes on lähetanud oma riikliku büroo koosseisu uue isiku, ning kellel on seetõttu määruse (EL) 2018/1727 artikli 11 lõike 7 kohaselt õigus taotleda Eurojusti kolleegiumilt (edaspidi „kolleegium“) nimetatud isiku jaoks hüvitist, peab taotluses esitama järgmise teabe:
a) |
asjaomase liikmesriigi otsus selle isiku lähetamise kohta; |
b) |
põhjendus vajaduse kohta suurendada riikliku büroo koosseisu suurenenud töökoormuse tõttu; |
c) |
andmed lähetatud isikule liikmesriigis makstava igakuise brutopalga kohta; |
d) |
andmed lähetatud isikule riigisisese õiguse kohaselt hüvitatavate elamiskulude ja muude seotud kulude kohta; |
e) |
andmed pangakonto kohta, millele hüvitis tuleb üle kanda. |
2. Asjaomane liikmesriik saadab kolleegiumile taotluse hüvitise saamiseks kuue kuu jooksul alates isiku lähetamise otsuse tegemisest.
Artikkel 2
1. Kolleegium teeb hüvitise maksmise otsuse kolme kuu jooksul alates taotluse kättesaamisest.
2. Asjaomasel liikmesriigil on õigus hüvitisele seni, kuni tema liige on president ja kuni kestab asjaomase isiku vastav lähetuse aeg.
Artikkel 3
1. Vastavalt määruse (EL) 2018/1727 artikli 12 lõikele 3 maksab Eurojust asjaomasele liikmesriigile hüvitist järgmiselt:
a) |
50 % lähetatud isikule liikmesriigis makstavast igakuisest brutopalgast ning |
b) |
elamiskulud ja muud seotud kulud, mida asjaomane liikmesriik seoses lähetatud isikuga tegelikult kannab. |
2. Lõike 1 punktis b osutatud kulud hüvitatakse vaid juhul, kui lähetatud isikul on riigisisese õiguse kohaselt õigus sellistele kuludega seotud toetustele või maksetele, mis oma olemuselt on võrreldavad Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) (2) VII lisa omadega, näiteks peretoetused, kodumaalt lahkumise toetus, ametikohale asumisega seotud kulude hüvitamine, sealhulgas sisseseadmistoetus, ümberasumistoetus, reisikulud, kolimiskulud, päevaraha.
3. Eurojust hüvitab asjaomase liikmesriigi kantavad kulud vastavalt selles liikmesriigis kohaldatavatele tingimustele ja rahalistele ülemmääradele. Hüvitised ei tohi mingil juhul ületada personalieeskirjade VII lisas nimetatud kuludega seotud toetuste või maksete maksimumsummasid.
Artikkel 4
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.
Brüssel, 19. detsember 2019
Nõukogu nimel
eesistuja
K. MIKKONEN
(1) ELT L 295, 21.11.2018, lk 138.
(2) Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).
30.12.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 336/312 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2019/2252,
17. detsember 2019,
mis käsitleb kavandatud kodanikualgatust „Stop Finning – Stop the Trade“ („Ei uimepüügile ja -kaubandusele“)
(teatavaks tehtud numbri C(2019) 9203 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 (1) kodanikualgatuse kohta, eriti selle artiklit 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kavandatud kodanikualgatuse „Stop Finning – Stop the Trade“ („Ei uimepüügile ja -kaubandusele“) sisu on järgmine: „Kuigi uimede eemaldamine ELi laevade pardal ja ELi vetes on keelatud ning kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega, on EL üks suurimaid uimede eksportijaid ja maailma uimekaubanduse peamine transiidikeskus.“ |
(2) |
Kavandatud kodanikualgatuse eesmärgid on järgmised: „ELil on haipüügis oluline roll ning merel tehtavate kontrollide vähesuse tõttu toimub ELis endiselt uimede ebaseaduslik hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine. Meie eesmärk on peatada ELis uimedega kauplemine, sealhulgas selliste uimede import, eksport ja transiit, mis ei ole ühes tükis looma kehaga. Kuna uimepüük takistab haide kaitseks tõhusate kaitsemeetmete võtmist, teeme ettepaneku laiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 605/2013 (2) ka uimedega kauplemise suhtes ning kutsume komisjoni seetõttu välja töötama uue määruse, et laiendada nõude „kõik haid lossitakse ühes tükis koos uimedega“ kohaldamist kogu haide ja raidega kauplemise suhtes ELis.“ |
(3) |
Euroopa Liidu lepinguga (ELi leping) tugevdatakse liidu kodakondsust ja täiustatakse liidu demokraatlikku toimimist, nähes selleks muu hulgas ette, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias Euroopa kodanikualgatuse kaudu. |
(4) |
Seepärast peaksid kodanikualgatuse kord ja tingimused olema selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning vastama kodanikualgatuse olemusele, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. |
(5) |
Seoses kavandatava algatuse sisuga võib aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakte, et
|
(6) |
Nimetatud põhjustel ei jää kavandatud kodanikualgatus ilmselgelt välja komisjoni volituste ulatusest, mille kohaselt on komisjonil õigus esitada ettepanek liidu õigusakti kohta, millega rakendatakse aluslepinguid vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktile b. |
(7) |
Lisaks on moodustatud kodanike komitee ja määratud kontaktisikud, nagu on ette nähtud eespool nimetatud määruse artikli 3 lõikega 2, ning kavandatud kodanikualgatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu ega pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus liidu väärtustega, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2. |
(8) |
Seepärast tuleks kavandatud kodanikualgatust „Stop Finning – Stop the Trade“ (Ei uimepüügile ja -kaubandusele) registreerida, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kavandatud kodanikualgatus „Stop Finning – Stop the Trade“ („Ei uimepüügile ja -kaubandusele“) registreeritakse.
Artikkel 2
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 2. jaanuarist 2020.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud kavandatud kodanikualgatuse „Stop Finning – Stop the Trade“ („Ei uimepüügile ja -kaubandusele“) korraldajatele (kodanike komitee liikmetele), keda esindavad kontaktisikutena Nils KLUGER ja Alexander Hendrik CORNELISSEN.
Strasbourg, 17. detsember 2019
Komisjoni nimel
asepresident
Věra JOUROVÁ
(1) ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 605/2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade parda (ELT L 181, 29.6.2013, lk 1).