ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 323 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
61. aastakäik |
|
|
Parandused |
|
|
* |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/1 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2016,
18. detsember 2018,
millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Digitaria exilis'e kooritud teri ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. Kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit on määruse (EL) 2015/2283 artiklis 3 määratletud uuendtoit. |
(2) |
Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestati liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
(3) |
Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema otsuse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise ja liidu turule laskmise kohta. |
(4) |
23. jaanuaril 2018 saatis äriühing Obà Food Srl. (edaspidi „taotleja“) komisjonile teate, mille kohaselt ta kavatseb lasta liidu turule kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 tähenduses Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i (nälja-paelhirss) kooritud teri. Taotleja taotleb Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i kooritud terade lubamist tarbimiseks sellisena, nagu nad on, või tavaelanikkonna toidu koostisosana. |
(5) |
Taotleja esitatud dokumenteeritud andmetest nähtub, et Lääne-Aafrika riikides, eriti Guineas, Nigeerias ja Malis, on olemas Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i kooritud terade toiduna ohutu kasutamise kogemus. |
(6) |
Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt edastas komisjon 28. veebruaril 2018 kehtiva teate liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
(7) |
Liikmesriigid ega toiduohutusamet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikega 2 ette nähtud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidet Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i kooritud terade turulelaskmise kohta. |
(8) |
Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i kooritud teri ning ajakohastama liidu uuendtoitude loetelu. |
(9) |
Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/2470 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määruse lisas kirjeldatud Digitaria exilis (Kippist) Stapf'i kooritud terad lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.
2. Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.
Artikkel 2
Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.
(2) Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).
LISA
Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:
|
2) |
Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:
|
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/4 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2017,
18. detsember 2018,
millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupit ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu loetellu kantud uuendtoitu. Kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit on määruse (EL) 2015/2283 artiklis 3 määratletud uuendtoit. |
(2) |
Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 8 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestati liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
(3) |
Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema otsuse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu lubamise ja liidu turule laskmise kohta. 5. aprillil 2018 saatis äriühing Sorghum Zrt. (edaspidi „taotleja“) komisjonile teate, mille kohaselt ta kavatseb lasta liidu turule kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 tähenduses Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupi. Taotleja taotleb Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupi lubamist tarbimiseks sellisena, nagu see on, või tavaelanikkonna toidu koostisosana kasutamiseks. |
(4) |
Taotleja esitatud dokumenteeritud andmetest nähtub, et Ameerika Ühendriikides on olemas Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupi toiduna ohutu kasutamise kogemus. |
(5) |
Määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt edastas komisjon 30. aprillil 2018 kehtiva teate liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
(6) |
Liikmesriigid ega toiduohutusamet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikega 2 ettenähtud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud vastuväidet Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupi turulelaskmise kohta. |
(7) |
Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirupit ning ajakohastama liidu uuendtoitude loetelu. |
(8) |
Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2017/2470 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesoleva määruse lisas kirjeldatud Sorghum bicolor (L.) Moench'ist saadud siirup lisatakse liidus lubatud uuendtoitude loetellu, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2017/2470.
2. Lõikes 1 osutatud kanne liidu loetelus hõlmab käesoleva määruse lisas sätestatud kasutustingimusi ja märgistamisnõudeid.
Artikkel 2
Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.
(2) Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).
LISA
Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:
|
2) |
Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine kanne:
|
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/7 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2018,
18. detsember 2018,
millega kehtestatakse erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamise tegemisel
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 42 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Tuleks kehtestada eeskirjad tagamaks, et määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamine toimub mõistliku ajavahemiku jooksul ning tehniliste toimikute õigeaegse menetlemise alusel. |
(2) |
Taotluse kõnealuse riskihindamise tegemiseks peaks komisjonile esitama üksnes rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohane kolmanda riigi riiklik taimekaitseorganisatsioon. Sellega tagatakse, et kõik vajalikud elemendid liidu territooriumile sissetoodavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamiseks on kolmanda riigi vastutava riigiasutuse poolt sertifitseeritud. See on vajalik määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 4 kohaselt võetavate meetmete aluseks oleva riskihindamise usaldusväärsuse ja põhjendatuse tagamiseks. Kõnealuste sätete kohaldamisel ei tohiks piirata komisjoni õigust taotleda Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „EFSA“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (2) artikli 29 kohaste teaduslike arvamuste esitamist või kõnealuse määruse artikli 31 kohase teadus- ja tehnilise abi andmist. |
(3) |
Tehnilistes toimikutes peaksid olema andmed liidu territooriumile sissetoodavate kaupade kohta, aga ka selliste taimekahjurite identifitseerimise kohta, kes võivad eksportivas riigis olla asjaomase kaubaga seotud, samuti andmed fütosanitaarset riski vähendavate riiklike meetmete, kontrollide ning töötlemismeetodite ja kauba töötlemise kohta, samuti sellise füüsilise isiku kontaktandmed, kes vastutab komisjoni ja EFSAga tehtava koostöö eest. Kõnealused andmed on olulised kauba riskihindamise tegemiseks ja sellist liiki taimekahjurite identifitseerimiseks, mille puhul võib olla vaja võtta fütosanitaarset riski vähendavaid meetmeid. |
(4) |
Selleks et esitada EFSA-le kõik vajalikud elemendid riskihindamise tegemiseks, peaks tehnilises toimikus olema teave, mida on kirjeldatud EFSA dokumendis „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ („Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 kohase taimede, taimsete saaduste või muude objektide impordinõuete toetuseks esitatava toimiku puhul nõutav teave“) (3). |
(5) |
On asjakohane, et pärast tehnilise toimiku kättesaamist kinnitava teate saamist kontrollib komisjon, kas kõnealune toimik sisaldab nõutud teavet, ning võib vajaduse korral nõuda lisateavet või selgitusi selle tagamiseks, et taotlus sisaldaks kõiki riskihindamise tegemiseks nõutud ja asjakohaseid elemente. |
(6) |
Läbipaistva, tõhusa ja õigeaegse riskihindamismenetluse tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse EFSA tehtavat riskihindamist, EFSA teabevahetust taotlejaga ja eelnimetatud riskihindamise tulemuste avaldamist. |
(7) |
Teatavate kolmandate isikute konkurentsivõimet kahjustada võiva teatava teabe avalikustamise vältimiseks tuleks vastavalt kohaldada määruse (EÜ) nr 178/2002 sätteid konfidentsiaalsuse kohta. |
(8) |
Õiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031. |
(9) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja kohaldamisala
Käesolevas määruses kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikega 4 ette nähtud riskihindamise menetlusnormid tagamaks, et selline riskihindamine tehakse mõistliku ajavahemiku jooksul sellise imporditaotluse alusel, millega on kaasas terviklik tehniline toimik ning mille suhtes kohaldatakse kindlaksmääratud menetluskorda.
Artikkel 2
Tehniliste toimikute esitamine
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamise tegemiseks vajaliku tehnilise toimiku võib komisjonile esitada üksnes kolmanda riigi riiklik taimekaitseorganisatsioon.
Tehnilisele toimikule lisatud elementidest peab nähtuma nõudlus impordi järele määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 5 tähenduses.
Artikkel 3
Tehnilise toimiku sisu
Tehniline toimik peab sisaldama iga taime, taimse saaduse või muu objekti kohta kõiki järgmisi elemente:
a) |
teave kauba kohta, sh töötlemismeetodite ja kauba töötlemise kohta; |
b) |
teave selliste taimekahjurite identifitseerimise kohta, kes võivad eksportivas riigis olla kaubaga seotud; |
c) |
teave fütosanitaarset riski vähendavate meetmete ja kontrollide kohta; |
d) |
kolmanda riigi riikliku taimekaitseorganisatsiooni sellise kontaktpunkti kontaktandmed, kes vastutab komisjoni ja EFSAga tehtava koostöö eest. |
Tehnilises toimikus peavad olema ka kõik elemendid, millele on osutatud EFSA dokumendis „Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031“ („Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 kohase taimede, taimsete saaduste või muude objektide impordinõuete toetuseks esitatava toimiku puhul nõutav teave“).
Taotleja võib osutada sellisele teabele, mille avalikustamine võib kahjustada teatavate kolmandate isikute konkurentsivõimet ning mida seepärast tuleks käsitada konfidentsiaalsena kooskõlas käesoleva määruse artikliga 6. Sellistel juhtudel tuleb esitada kontrollitav põhjendus.
Toimik esitatakse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.
Artikkel 4
Tehnilise toimiku vastuvõtmine ja läbivaatamine komisjonis
Komisjon kinnitab tehnilise toimiku kättesaamist.
Komisjon kontrollib, et tehniline toimik sisaldab artikli 3 esimese lõigu punktides a–d täpsustatud teavet, ning võib kõnealuse tehnilise toimiku sisust ja valdkonnast lähtuvalt nõuda taotlejalt lisateavet või selgitusi.
Kui komisjon jõuab järeldusele, et kõnealused nõuded on täidetud, saadab ta tehnilise toimiku EFSA-le ja teavitab vastavalt liikmesriike.
Artikkel 5
Riskihindamise tegemine ja lõpuleviimine
EFSA kontrollib, et tehniline toimik vastab artikli 3 teises lõigus osutatud dokumendis sätestatud nõuetele, ning võib tehnilise toimiku sisust ja valdkonnast lähtuvalt nõuda taotlejalt lisateavet või selgitusi.
Pärast kontrollimist alustab EFSA riskihindamist.
Riskihindamise käigus võib EFSA lisateabe või selgituste nõudmiseks taotlejaga otse teavet vahetada.
EFSA annab komisjonile teada igast taotlejaga toimunud teabevahetusest.
EFSA lõpetab riskihindamise mõistliku ajavahemiku jooksul ja esitab selle tulemused komisjonile. EFSA avaldab riskihindamise tulemused väljaandes EFSA Journal.
Vajaduse korral muudab komisjon kõnealuse riskihindamise alusel kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikega 4 kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 3 osutatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste või muude objektide loetelu.
Artikkel 6
Konfidentsiaalsus
Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb vastavalt kohaldada määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 39 sätteid, milles käsitletakse taotleja esitatud teabe konfidentsiaalsust.
Artikkel 7
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.
(3) European Food Safety Authority (EFSA), Dehnen-Schmutz K, Jaques Miret JA, Jeger M, Potting R, Corini A, Simone G, Kozelska S, Munoz Guajardo I, Stancanelli G and Gardi C, 2018. Information required for dossiers to support demands for import of high risk plants, plant products and other objects as foreseen in Article 42 of Regulation (EU) 2016/2031. Euroopa Toiduohutusameti toetav väljaanne 2018:EN-1492, 22 lk doi:10.2903/sp.efsa.2018.1492.
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/10 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/2019,
18. detsember 2018,
millega kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ajutine loetelu ning kõnealuse määruse artikli 73 tähenduses selliste taimede loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 42 lõiget 3 ja artiklit 73,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 3 kohaselt võtab komisjon esialgsest hindamisest lähtuvalt vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ajutine loetelu kõrge riskiga taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest, millest tuleneb liidu territooriumile taimekahjuritega seotud risk, mille tase on vastuvõetamatu. |
(2) |
Määruse (EL) 2016/2031 vastuvõtmisest alates on tehtud mitu esialgset hindamist selle kohta, kas kolmandast riigist pärit taimest või taimsest saadusest tuleneb liidu territooriumile taimekahjuritega seotud risk, mille tase on vastuvõetamatu. Kõnealuste hindamiste põhjal järeldati, et kuna teatavad taimed ja taimsed saadused vastavad ühele või mitmele kõnealuse määruse III lisas esitatud kriteeriumidest, võiks neid eespool nimetatud määruse artikli 42 tähenduses käsitada kõrge riskiga taimede või kõrge riskiga taimsete saadustena. Samade esialgsete hindamiste põhjal järeldati ka, et kõnealuste kõrge riskiga taimede seemned ja in-vitro-materjal tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, sest taimekahjuritega seotud riski tase on nende puhul vastuvõetav. Samuti tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta istutamiseks ette nähtud looduslikud või aretatud kääbuspuittaimed, sest nende impordi suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ (2) sätestatud erinõudeid taimekahjuritega seotud riski vastuvõetava tasemeni vähendamiseks ning alates 14. detsembrist 2019 ka määruse (EL) 2016/2031 artiklis 41 sätestatud erinõudeid. |
(3) |
Acacia Mill., Acer L., Albizia Durazz., Alnus Mill., Annona L., Bauhinia L., Berberis L., Betula L., Caesalpinia L., Cassia L., Castanea Mill., Cornus L., Corylus L., Crataegus L., Diospyros L., Fagus L., Ficus carica L., Fraxinus L., Hamamelis L., Jasminum L., Juglans L., Ligustrum L., Lonicera L., Malus Mill., Nerium L., Persea Mill., Populus L., Prunus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., Sorbus L., Taxus L., Tilia L., Ulmus L. istutamiseks ette nähtud taimede (v.a seemned), in-vitro-materjali ning istutamiseks ette nähtud looduslike või aretatud kääbuspuittaimede ning Ullucus tuberosus Loz. taimede kohta on teada, et neil võib esineda üldlevinud taimekahjureid, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju taimeliikidele, millel on liidus suur majanduslik, sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus. Samuti on teada, et kõnealustel taimedel esineb üldlevinud kahjureid, ilma et taimedel oleks infektsioonitunnuseid, või eelneb selliste tunnuste avaldumisele peiteaeg. Seetõttu väheneb võimalus tuvastada liidu territooriumile sissetoomisel tehtavate kontrollide käigus selliste taimekahjurite esinemist. Tavaliselt tuuakse istutamiseks ette nähtud taimi liitu sisse põõsaste või puudena ning need esinevad liidus tavapäraselt sellisel kujul. Sellest tulenevalt ei saa olemasolevaid meetmeid, millega reguleeritakse käesoleva määruse I lisas loetletud istutamiseks ette nähtud taimede ja kolmandast riigist pärit Ullucus tuberosus Loz. taimede sissetoomist, käsitada piisavana, et tõkestada taimekahjurite sissetoomist. Seepärast tuleks I lisas loetletud istutamiseks ette nähtud taimed ja Ullucus tuberosus Loz. taimed loetleda määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimedena ning nende sissetoomine liidu territooriumile tuleks ajutiselt keelustada. |
(4) |
Momordica L. viljade kohta on teada, et neil võib esineda taimekahjurit Thrips palmi Karny ning need võivad mängida olulist rolli selle kahjuri sissetoomisel ja levimisel. Kõnealune taimekahjur võib avaldada märkimisväärset mõju taimeliikidele, millel on liidu territooriumil suur majanduslik, sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus. Eespool nimetatud taimekahjurit ei esine kõikides kolmandates riikides ega kõikides piirkondades sellise kolmanda riigi territooriumil, kus seda kahjurit teadaolevalt esineb. Teatavad kolmandad riigid on kehtestanud tõhusad meetmed kõnealuse taimekahjuri tõrjeks. Eeltoodust tulenevalt käsitatakse Momordica L. vilju, mis on pärit kolmandast riigist või selle teatavast piirkonnast, kus seda taimekahjurit teadaolevalt esineb ning kus puuduvad tõhusad meetmed selle tõrjeks, määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimse saadusena ning seepärast tuleks nende sissetoomine liitu ajutiselt keelustada. |
(5) |
Ulmus L. puidu kohta on teada, et selles võib esineda taimekahjurit Saperda tridentata Olivier ning see võib mängida olulist rolli nimetatud kahjuri sissetoomisel ja levimisel. Kõnealune taimekahjur avaldab teadaolevalt märkimisväärset mõju taimeliikidele, millel on liidu territooriumil suur majanduslik, sotsiaalne või keskkonnaalane tähtsus. Kõnealust taimekahjurit ei esine kõikides kolmandates riikides ega teatavates piirkondades sellise kolmanda riigi territooriumil, kus seda kahjurit teadaolevalt esineb. Eeltoodust tulenevalt käsitatakse Ulmus L. puitu, mis on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigipiirkonnast, kus teadaolevalt esineb taimekahjurit Saperda tridentata Olivier, määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimse saadusena. Seepärast tuleks kõnealuse puidu sissetoomine liidu territooriumile ajutiselt keelustada. |
(6) |
Põhjendustes 3, 4 ja 5 osutatud taimed ja taimsed saadused ei ole määruse (EL) 2016/2031 artikli 40 kohaselt loetellu kantud või on loetletud seoses üksnes teatavate kolmandate riikidega. Lisaks sellele ja vastavate esialgsete hindamiste kohaselt ei ole need taimed ja taimsed saadused piisavalt hõlmatud kõnealuse määruse artiklis 41 osutatud nõuetega kõigi kolmandate riikide puhul, samuti ei kohaldata nende suhtes eespool nimetatud määruse artiklis 49 sätestatud ajutisi meetmeid. |
(7) |
Põhjendustes 3, 4 ja 5 osutatud taimede ja taimsete saaduste suhtes ei kohaldata veel täielikku riskihindamist, mida nõutakse järelduse tegemiseks selle kohta, kas kõnealustest taimedest ja taimsetest saadustest võib tuleneda risk, mille tase on vastuvõetamatu tulenevalt tõenäosusest, et neil võib esineda liidu karantiinseid taimekahjureid, või kas kõnealust riski saab teatavate meetmete kohaldamisega vähendada vastuvõetava tasemeni. Kui nõudlus kõnealuste taimede ja taimsete saaduste impordi järele on kindlaks tehtud, tuleb kõnealuste taimede ja taimsete saaduste suhtes kohaldada riskihindamist, mida tehakse kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 6 kohaselt vastu võetava rakendusaktiga. |
(8) |
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 73 kohaselt peab komisjon rakendusaktidega tagama, et muude taimede kui määruse (EL) 2016/2031 artikli 72 lõikes 1 osutatud loetellu kantud taimede liitu sissetoomisel nõutakse fütosanitaarsertifikaati. |
(9) |
Kõnealustes rakendusaktides tuleb sätestada, et fütosanitaarsertifikaati ei ole vaja selliste taimede puhul, mille hindamisest seoses taimekahjuritega seotud riskide ja kauplemiskogemusega nähtub, et sellist sertifikaati ei ole vaja. |
(10) |
Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on tehtud mitu hindamist, mis hõlmasid taimekahjuritega seotud riski ja kolmandatest riikidest pärit taimedega (v.a istutamiseks ette nähtud taimed) kauplemisel saadud kogemusi. |
(11) |
Kõnealuste hindamiste kohaselt ei esine Ananas comosus (L.) Merrill, Cocos nucifera L., Durio zibethinus Murray, Musa L. ja Phoenix dactylifera L. viljadel liidu karantiinseid taimekahjureid ega selliseid taimekahjureid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 kohaselt vastu võetud meetmeid, ega ka üldlevinud taimekahjureid, mis võivad avaldada mõju liidus kasvatatavatele taimeliikidele. Liiatigi ei ole esinenud ühtegi ühest või mitmest kolmandast riigist kõnealuste viljade sissetoomisega seotud taimekahjuripuhangut. Samuti ei ole kõnealustel viljadel liidu territooriumile sissetoomise ajal korduva kontrollimise käigus avastatud liidu karantiinseid taimekahjureid ega artikli 30 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjureid. |
(12) |
Lähtuvalt asjaolust, et kõnealused viljad vastavad kõikidele määruse (EL) 2016/2031 VI lisas esitatud kriteeriumidele, ei tuleks nende liitu sissetoomisel nõuda fütosanitaarsertifikaati. |
(13) |
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 3 kohaselt ja artikli 73 kohaselt koostatavates loeteludes käsitletakse impordieeskirju, mis põhinevad kõnealuse määruse III ja VI lisas esitatud sarnastel riskihindamiskriteeriumidel. Kõnealustes eeskirjades keskendutakse vastavatest taimedest ja taimsetest saadustest tulenevatele riskidele, aga mitte konkreetsetest taimekahjuritest tulenevatele riskidele. Eespool nimetatud eeskirjad on välja töötatud ühtse riskihindamismetoodika kohaselt ning neid ajakohastatakse kättesaadava tehnilise ja teadusliku tõendusmaterjali alusel sama metoodika kohaselt. Seepärast on asjakohane koondada need ühte määrusesse. |
(14) |
Kuna määrust (EL) 2016/2031 kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019 ning selle tagamiseks, et taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomist käsitlevaid eeskirju kohaldatakse järjepidevalt, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
(15) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Kõrge riskiga taimed, taimsed saadused ja muud objektid
I lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid objekte käsitatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidena ning nende sissetoomine liidu territooriumile on keelatud kuni riskihindamise lõpuni.
Artikkel 2
Teatavate taimede liitu sissetoomisel nõutav fütosanitaarsertifikaat
Muude taimede kui määruse (EL) 2016/2031 artikli 72 lõikes 1 osutatud loetellu kantud taimede liitu sissetoomisel nõutakse fütosanitaarsertifikaati.
Kõnealust nõuet ei kohaldata aga II lisas loetletud viljade suhtes.
Artikkel 3
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.
(2) Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (ELT L 169, 10.7.2000, lk 1).
I LISA
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu
1. |
Istutamiseks ette nähtud taimed (v.a seemned), in-vitro-materjal ning istutamiseks ette nähtud looduslikud või aretatud kääbuspuittaimed, mis on pärit mis tahes kolmandast riigist ning kuuluvad ühte järgmistest perekondadest või liikidest:
|
2. |
Mis tahes kolmandast riigist pärit Ullucus tuberosus taimed.
|
3. |
Momordica L. viljad, mis on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast, kus teadaolevalt esineb taimekahjurit Thrips palmi Karny ning kus puuduvad tõhusad meetmed selle taimekahjuri tõrjeks.
|
4. |
Ulmus L. puit, mis on pärit kolmandast riigist või kolmanda riigi piirkonnast, kus teadaolevalt esineb taimekahjurit Saperda tridentata Olivier.
|
II LISA
Määruse (EL) 2016/2031 artikli 73 tähenduses selliste viljade loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati
CN-kood |
Kirjeldus |
ex 0804 30 00 |
Ananas comosus (L.) Merrill |
ex 0801 12 00 , ex 0801 19 00 |
Cocos nucifera L. |
ex 0810 60 00 |
Durio zibethinus Murray |
ex 0803 10 10 , ex 0803 90 10 |
Musa L. |
ex 0804 10 00 |
Phoenix dactylifera L. |
OTSUSED
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/16 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/2020,
4. detsember 2018,
millega tehakse kindlaks, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust
ning arvestades järgmist:
(1) |
22. juunil 2018 otsustas nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – 1 % SKPst saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. |
(2) |
Kindlaks tehtud märkimisväärse kõrvalekalde tõttu esitas nõukogu 22. juunil 2018 Rumeeniale soovituse (2) võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude (3) nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 %, ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab kummalgi aastal aastasele struktuursele kohandamisele mahus 0,8 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku kasumit, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2018. |
(3) |
27.–28. septembril 2018 korraldas komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 kohase tõhustatud kontrollkäigu. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel 21. novembril 2018 nõukogule. Seejärel tulemused avalikustati. Komisjoni aruande kohaselt täidavad Rumeenia ametiasutused 2018. aasta nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki veidi alla 3 % SKPst ning seega ei kavatse nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitust järgida. 2019. aastal kavatseb valitsus vähendada nominaalset eelarvepuudujääki 2,38 %-ni SKPst, ent selleks kasutatavaid meetmeid ei ole veel avalikustatud. |
(4) |
16. oktoobril 2018 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks võetud meetmete kohta (4). Ametiasutused kordasid aruandes, et nende 2018. aasta eesmärk on jätkuvalt valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2,96 % SKPst. Ametiasutused kavandavad 2019. aastal viia puudujäägi 2,38 %-ni SKPst. Aruandes ei esitata uusi meetmeid 2018. aastaks. 2019. aasta puhul toetub aruanne töötajatele makstavate hüvitiste ning kaupade ja teenuste ostmisega seotud kulude piiramisele, esitamata selle toetuseks siiski piisavalt täpselt kirjeldatud meetmeid, mis oleks vastu võetud või millest oleks vähemalt usutavalt teatatud. Tulude osas märgitakse aruandes juba olemasolevate meetmete kehtivuse pikendamist ja mõningaid maksukuulekuse suurendamisele suunatud meetmeid. Aruandes kajastatud meetmete mõju eelarvele on üldiselt nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituses nõutust väiksem. |
(5) |
2018. aastal ulatub komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori esmaste netokulude kasv 11,3 %-ni, mis on tunduvalt suurem kui kulude kasvu eesmärk 3,3 %. Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon püsib 2018. aastal üldiselt stabiilsena tasemel 3,3 % SKPst. Seega osutavad mõlemad näitajad kõrvalekaldele soovitatud kohandusest. Kulude kasvu eesmärk osutab kõrvalekaldele 2,3 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon kinnitab seda näitu, kuid selle puhul on kõrvalekalle väiksem, 0,8 % SKPst. Struktuurset eelarvepositsiooni mõjutab positiivselt märkimisväärselt kõrgem SKP deflaator ja potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Seda mõju tasakaalustab osaliselt avaliku sektori investeeringute suurenemine, mille mõju kulude kasvu eesmärgile on väiksem. Seega kinnitab üldine hindamine suurt kõrvalekallet nõukogu soovitatud kohandamisest. |
(6) |
Komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi alusel ulatub 2019. aasta valitsemissektori nominaalkulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ja ühekordsete meetmeteta) 7,5 %-ni, mis on ületab selgelt kulude kasvu eesmärgi 5,1 % (kõrvalekalle soovitatud kohandusest 0,7 % SKPst). Prognoositakse, et struktuurne eelarvepositsioon väheneb 0,1 % võrra SKPst, mistõttu puudujääk suureneb 3,4 %-ni (kõrvalekalle 0,9 % SKPst). Seetõttu, kuna mõlemad näitajad osutavad, et 2019. aastal kaldutakse nõutavast kohandamisest kõrvale sarnase marginaali võrra, kinnitab üldine hindamine kõrvalekallet nõukogu soovitatud kohandamisest. |
(7) |
Lisaks sellele on komisjoni 2018. aasta sügisprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarvepuudujääk 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 3,4 %, mis on suurem kui ELi toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtus 3 % SKPst. |
(8) |
Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et Rumeenia ei ole nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitusele piisavalt reageerinud. Eelarvekohandus ei suuda tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2018. aastal 3,3 % ja 2019. aastal 5,1 %, mis vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,8 % SKPst, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.
Brüssel, 4. detsember 2018
Nõukogu nimel
eesistuja
H. LÖGER
(1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.
(2) Nõukogu 22. juuni 2018. aasta soovitus, mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast (ELT C 223, 27.6.2018, lk 3).
(3) Valitsemissektori esmased netokulud saadakse, kui valitsemissektori kogukuludest arvatakse maha intressikulud, liidu programmidele tehtavad kulutused, mis korvatakse täielikult liidu fondide tuludest, ja kaalutlusõigusevälised muudatused töötuskindlustushüvitise kuludes. Valitsemissektori rahastatud kapitali kogumahutus põhivarasse on jaotatud nelja aasta peale. Kaalutlusõigusel põhinevaid tulumeetmeid või õigusaktide kohast tulude suurenemist võetakse arvesse. Ühekordseid tulu- ja kulumeetmeid arvesse ei võeta.
(4) Kättesaadav aadressil http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/18 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2021,
17. detsember 2018,
millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/348 Portugali ja Rumeenia esitatud muudetud riiklikes või funktsionaalsete õhuruumiosade kavades sisalduvate kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna läbivaadatud eesmärkide kooskõla osas
(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8489 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c,
võttes arvesse komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 390/2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava, (2) eriti selle artikli 14 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on määruses (EÜ) nr 549/2004 sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla kõnealuse määruse artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013. |
(2) |
Pärast tulemuslikkuse kavade hindamist võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2015/348, (3) milles tehti muu hulgas kindlaks, et Portugali ja Rumeenia poolt edelapiirkonna funktsionaalse õhuruumiosa ja Doonau piirkonna funktsionaalse õhuruumiosa tulemuslikkuse kavas esitatud kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna kohalikud eesmärgid olid kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) seatud tulemuseesmärkidega. |
(3) |
Seejärel võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2018/1782, (4) millega lubatakse rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 17 lõike 1 kohaselt läbi vaadata Portugali ja Rumeenia aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna 2018. ja 2019. aasta eesmärgid. |
(4) |
Sellest lähtuvalt vaatasid Portugal ja Rumeenia kõnealused eesmärgid läbi ja tegid oma tulemuslikkuse kavadesse vastavad muudatused. |
(5) |
Portugali ja Rumeenia esitatud dokumente hindas tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel. Tulemuslikkuse hindamise asutuse aruanne Portugali läbivaadatud eesmärkide hindamise kohta esitati komisjonile 20. septembril 2018 ja seda ajakohastati 12. oktoobril 2018. |
(6) |
Tulemuslikkuse hindamise asutuse aruanne Rumeenia läbivaadatud eesmärkide hindamise kohta esitati komisjonile 16. oktoobril 2018. |
(7) |
Komisjon lähtus muudetud kavade, eelkõige läbivaadatud eesmärkide hindamisel rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklist 14, võttes arvesse saadud dokumente ja tulemuslikkuse hindamise asutuse aruandeid. Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna eesmärkide ja kogu liidule seatud eesmärkide kooskõla puhul on hinnatud marsruudi ja terminaliteenuste kindlaksmääratud ühikuhindade kohta seatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel. Komisjon võttis eelkõige arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil (võrreldes eesmärgiks seatud vähendamisega keskmiselt 3,3 % aastas) ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019) (võrreldes eesmärgiks seatud vähendamisega keskmiselt 1,7 % aastas). Samuti võttis komisjon arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond. |
(8) |
Portugali puhul ilmnes hinnangust, et eesmärkide läbivaatamisel on lähtutud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 2 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks kõnealuseks perioodiks seatud tulemuseesmärgist väiksem. Portugal on 2019. aasta läbivaadatud eesmärgi seadmisel aga lähtunud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on märkimisväärselt madalamad (– 30 %) kui Portugaliga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad. Marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul kogu ELi hõlmavast eesmärgist märkimisväärselt suurem (– 4 %). Seetõttu leiab komisjon, et Portugali 2018. ja 2019. aasta läbivaadatud eesmärgid on kooskõlas kogu liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna eesmärkidega. |
(9) |
Rumeenia puhul ilmnes hinnangust, et eesmärkide läbivaatamisel on lähtutud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 3,2 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks kõnealuseks perioodiks seatud tulemuseesmärgist pisut väiksem. Rumeenia on 2019. aasta läbivaadatud eesmärgi seadmisel lähtunud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on madalamad (– 1,5 %) kui Rumeeniaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad. Marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul sama suur, kui kogu ELi hõlmava eesmärgi puhul (– 1,7 %). Seetõttu leiab komisjon, et Rumeenia 2018. ja 2019. aasta läbivaadatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna eesmärkidega. |
(10) |
Selleks et arvesse võtta Portugali ja Rumeenia läbivaadatud eesmärke, tuleks rakendusotsust (EL) 2015/348 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsuse (EL) 2015/348 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 17. detsember 2018
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Violeta BULC
(1) ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.
(2) ELT L 128, 9.5.2013, lk 1.
(3) Komisjoni 2. märtsi 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/348, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega (ELT L 60, 4.3.2015, lk 55).
(4) Komisjoni 15. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1782, millega lubatakse määruse (EL) nr 390/2013 artikli 17 lõike 1 kohaselt läbi vaadata Rumeenia ja Portugali aeronavigatsiooniteenuste kulutõhususe põhilise tulemusvaldkonna 2018. ja 2019. aasta eesmärgid (ELT L 292, 19.11.2018, lk 4).
LISA
„LISA
Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohastes riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades ohutuse, keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades seatud tulemuseesmärgid, mis leiti olevat kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega
OHUTUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND
Ohutusjuhtimise tulemuslikkus (Effectiveness of Safety Management, EOSM) ja riskianalüüsi vahendi (Risk Analysis Tool, RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamine
LIIKMESRIIK |
FAB |
EOSM |
Maapealne ATM % (RAT) |
Üldine ATM % (RAT) |
||||||||||||
|
RIIK Tase |
ANSP Tase |
2017 |
2019 |
2017 |
2019 |
||||||||||
|
SC |
Muu MO |
SMI |
RI-d |
ATM-S |
SMI |
RI-d |
ATM-S |
SMI |
RI-d |
ATM-S |
SMI |
RI-d |
ATM-S |
||
Austria |
FAB CE |
C |
D |
D |
94,17 |
93,33 |
80 |
100 |
100 |
100 |
80 |
80 |
80 |
80 |
80 |
100 |
Horvaatia |
||||||||||||||||
Tšehhi |
||||||||||||||||
Ungari |
||||||||||||||||
Slovakkia |
||||||||||||||||
Sloveenia |
||||||||||||||||
Iirimaa |
UK–IE |
C |
C |
D |
80 |
80 |
80 |
100 |
100 |
100 |
80 |
80 |
80 |
80 |
80 |
100 |
Ühendkuningriik |
||||||||||||||||
Belgia/Luksemburg |
FAB EC |
C |
C |
D |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
100 |
100 |
100 |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
100 |
Prantsusmaa |
||||||||||||||||
Saksamaa |
||||||||||||||||
Madalmaad |
||||||||||||||||
[Šveits] |
||||||||||||||||
Poola |
Läänemeri |
C |
C |
D |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
100 |
100 |
100 |
≥ 80 |
≥ 80 |
≥ 80 |
90 |
90 |
100 |
Leedu |
||||||||||||||||
Küpros |
Blue Med |
C |
C |
D |
80 |
80 |
80 |
100 |
100 |
100 |
80 |
80 |
80 |
95 |
95 |
100 |
Kreeka |
||||||||||||||||
Itaalia |
||||||||||||||||
Malta |
||||||||||||||||
Bulgaaria |
Doonau |
C |
C |
D |
90 |
90 |
80 |
100 |
100 |
100 |
80 |
85 |
80 |
90 |
90 |
100 |
Rumeenia |
||||||||||||||||
Taani |
Taani–Rootsi |
C |
C |
D |
80 |
80 |
80 |
100 |
100 |
100 |
80 |
80 |
80 |
80 |
80 |
100 |
Rootsi |
||||||||||||||||
Eesti |
NEFAB |
C |
C |
D |
95 |
95 |
85 |
100 |
100 |
100 |
90 |
90 |
85 |
100 |
100 |
100 |
Soome |
||||||||||||||||
Läti |
||||||||||||||||
[Norra] |
||||||||||||||||
Portugal |
SW |
C |
D |
D |
90 |
90 |
90 |
100 |
100 |
100 |
80 |
80 |
90 |
80 |
80 |
100 |
Hispaania |
Lühendid:
„SC“ |
: |
juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur“ (Safety culture), nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a |
„Muu MO“ |
: |
juhtimiseesmärgid (v.a juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur“), nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a |
„RI-d“ |
: |
lennuraja loata hõivamine (Runway incursion) |
„SMI“ |
: |
hajutusmiinimumi rikkumine (Separation Minima Infringements) |
„ATM-S“ |
: |
lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid (ATM-specific Occurrences) |
KESKKONNAGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND
Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori tõhususe näitaja
LIIKMESRIIK |
FAB |
FABi SIHTKESKKOND (%) |
2019 |
||
Austria |
FAB CE |
1,81 |
Horvaatia |
||
Tšehhi |
||
Ungari |
||
Slovakkia |
||
Sloveenia |
||
Iirimaa |
Ühendkuningriik–Iirimaa |
2,99 |
Ühendkuningriik |
||
Belgia/Luksemburg |
FAB EC |
2,96 |
Prantsusmaa |
||
Saksamaa |
||
Madalmaad |
||
[Šveits] |
||
Poola |
Läänemeri |
1,36 |
Leedu |
||
Küpros |
Blue Med |
2,45 |
Kreeka |
||
Itaalia |
||
Malta |
||
Bulgaaria |
Doonau |
1,37 |
Rumeenia |
||
Taani |
Taani–Rootsi |
1,19 |
Rootsi |
||
Eesti |
NEFAB |
1,22 |
Soome |
||
Läti |
||
[Norra] |
||
Portugal |
SW |
3,28 |
Hispaania |
LÄBILASKEVÕIMEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND
Lennuliiklusvoo juhtimisest (ATFM) tulenevad marsruutlennu hilinemised minutites lennu kohta
LIIKMESRIIK |
FAB |
FUNKTSIONAALSE ÕHURUUMIOSA (FAB) MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME EESMÄRK |
||||
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
||
Iirimaa |
Ühendkuningriik–Iirimaa |
0,25 |
0,26 |
0,26 |
0,26 |
0,26 |
Ühendkuningriik |
||||||
Poola |
Läänemeri |
0,21 |
0,21 |
0,21 |
0,22 |
0,22 |
Leedu |
||||||
Taani |
Taani–Rootsi |
0,10 |
0,10 |
0,10 |
0,09 |
0,09 |
Rootsi |
||||||
Eesti |
NEFAB |
0,12 |
0,12 |
0,13 |
0,13 |
0,13 |
Soome |
||||||
Läti |
||||||
[Norra] |
KULUTÕHUSUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND
Selgitus
Tunnus |
Punkt |
Ühik |
(A) |
Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku |
(nominaalväärtuses ja riigi omavääringus) |
(B) |
Inflatsioonimäär |
(%) |
(C) |
Inflatsiooniindeks |
(100 = 2009) |
(D) |
Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku |
(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |
(E) |
Marsruudi teenuseühikud kokku |
(Total En-route Services Units, TSUd) |
(F) |
Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC) |
(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |
BALTI FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Leedu – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
23 316 993 |
23 342 321 |
24 186 978 |
25 093 574 |
25 748 766 |
(B) |
1,7 % |
2,2 % |
2,5 % |
2,2 % |
2,2 % |
(C) |
112,9 |
115,4 |
118,4 |
121,0 |
123,7 |
(D) |
20 652 919 |
20 223 855 |
20 434 886 |
20 737 566 |
20 814 037 |
(E) |
490 928 |
508 601 |
524 877 |
541 672 |
559 548 |
(F) |
42,07 |
39,76 |
38,93 |
38,28 |
37,20 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Poola – vääring: Poola zlott (PLN)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
658 592 342 |
687 375 337 |
807 874 605 |
840 660 505 |
795 098 157 |
(B) |
2,4 % |
2,5 % |
1,1 % |
1,9 % |
2,4 % |
(C) |
115,9 |
118,7 |
111,3 |
113,4 |
116,1 |
(D) |
568 474 758 |
578 848 069 |
725 678 008 |
741 339 221 |
685 060 982 |
(E) |
4 362 840 |
4 544 000 |
4 299 929 |
4 419 000 |
4 560 000 |
(F) |
130,30 |
127,39 |
168,77 |
167,76 |
150,23 |
BLUE MED FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Küpros – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
52 708 045 |
53 598 493 |
55 916 691 |
57 610 277 |
59 360 816 |
(B) |
1,6 % |
1,7 % |
1,7 % |
1,8 % |
2,0 % |
(C) |
112,9 |
114,8 |
116,8 |
118,9 |
121,3 |
(D) |
46 681 639 |
46 676 772 |
47 881 610 |
48 459 560 |
48 952 987 |
(E) |
1 395 081 |
1 425 773 |
1 457 140 |
1 489 197 |
1 521 959 |
(F) |
33,46 |
32,74 |
32,86 |
32,54 |
32,16 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Kreeka – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
147 841 464 |
151 226 557 |
155 317 991 |
156 939 780 |
164 629 376 |
(B) |
0,3 % |
1,1 % |
1,2 % |
1,3 % |
1,6 % |
(C) |
107,9 |
109,1 |
110,4 |
111,8 |
113,6 |
(D) |
136 958 572 |
138 630 543 |
140 635 901 |
140 350 008 |
144 936 752 |
(E) |
4 231 888 |
4 318 281 |
4 404 929 |
4 492 622 |
4 599 834 |
(F) |
32,36 |
32,10 |
31,93 |
31,24 |
31,51 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Malta – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
17 736 060 |
19 082 057 |
20 694 940 |
21 720 523 |
22 752 314 |
(B) |
1,7 % |
1,8 % |
1,7 % |
1,7 % |
1,7 % |
(C) |
111,9 |
114,0 |
115,9 |
117,9 |
119,9 |
(D) |
15 844 908 |
16 745 957 |
17 857 802 |
18 429 483 |
18 982 242 |
(E) |
609 000 |
621 000 |
880 000 |
933 000 |
990 000 |
(F) |
26,02 |
26,97 |
20,29 |
19,75 |
19,17 |
DOONAU FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Bulgaaria – vääring: Bulgaaria leev (BGN)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
166 771 377 |
172 805 739 |
219 350 068 |
228 283 095 |
232 773 544 |
(B) |
0,9 % |
1,8 % |
1,1 % |
1,2 % |
1,4 % |
(C) |
110,1 |
112,1 |
106,9 |
108,1 |
109,7 |
(D) |
151 495 007 |
154 219 178 |
205 254 233 |
211 080 244 |
212 260 655 |
(E) |
2 627 000 |
2 667 000 |
3 439 000 |
3 611 824 |
3 745 039 |
(F) |
57,67 |
57,82 |
59,68 |
58,44 |
56,68 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Rumeenia – vääring: Rumeenia leu (RON)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
690 507 397 |
704 650 329 |
718 659 958 |
848 257 273 |
859 757 273 |
(B) |
3,1 % |
3,0 % |
2,8 % |
4,7 % |
3,1 % |
(C) |
126,9 |
130,7 |
134,4 |
126,6 |
130,5 |
(D) |
543 963 841 |
538 937 162 |
534 681 066 |
670 078 574 |
658 908 133 |
(E) |
4 012 887 |
4 117 019 |
4 219 063 |
5 075 000 |
5 222 000 |
(F) |
135,55 |
130,90 |
126,73 |
132,04 |
126,18 |
TAANI–ROOTSI FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Taani – vääring: Taani kroon (DKK)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
726 872 134 |
724 495 393 |
735 983 926 |
749 032 040 |
750 157 741 |
(B) |
1,8 % |
2,2 % |
2,2 % |
2,2 % |
2,2 % |
(C) |
111,6 |
114,1 |
116,6 |
119,1 |
121,8 |
(D) |
651 263 654 |
635 160 606 |
631 342 985 |
628 704 443 |
616 095 213 |
(E) |
1 553 000 |
1 571 000 |
1 589 000 |
1 608 000 |
1 628 000 |
(F) |
419,36 |
404,30 |
397,32 |
390,99 |
378,44 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Rootsi – vääring: Rootsi kroon (SEK)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
1 951 544 485 |
1 974 263 091 |
1 970 314 688 |
1 964 628 986 |
1 958 887 595 |
(B) |
1,6 % |
2,4 % |
2,1 % |
2,0 % |
2,0 % |
(C) |
106,1 |
108,6 |
110,9 |
113,1 |
115,4 |
(D) |
1 840 204 091 |
1 817 994 673 |
1 777 040 937 |
1 737 169 570 |
1 698 130 296 |
(E) |
3 257 000 |
3 303 000 |
3 341 000 |
3 383 000 |
3 425 000 |
(F) |
565,00 |
550,41 |
531,89 |
513,50 |
495,80 |
FAB CE
Tasude sissenõudmise piirkond: Horvaatia – vääring: Horvaatia kuna (HRK)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
670 066 531 |
687 516 987 |
691 440 691 |
687 394 177 |
674 346 800 |
(B) |
0,2 % |
1,0 % |
1,5 % |
2,5 % |
2,5 % |
(C) |
109,2 |
110,4 |
112,0 |
114,8 |
117,7 |
(D) |
613 414 184 |
622 991 131 |
617 287 272 |
598 707 050 |
573 017 597 |
(E) |
1 763 000 |
1 783 000 |
1 808 000 |
1 863 185 |
1 926 787 |
(F) |
347,94 |
349,41 |
341,42 |
321,34 |
297,40 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Tšehhi – vääring: Tšehhi kroon (CZK)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
3 022 287 900 |
3 087 882 700 |
3 126 037 100 |
3 149 817 800 |
3 102 014 900 |
(B) |
1,9 % |
2,0 % |
2,0 % |
2,0 % |
2,0 % |
(C) |
111,5 |
113,7 |
116,0 |
118,3 |
120,7 |
(D) |
2 710 775 667 |
2 715 303 433 |
2 694 955 079 |
2 662 212 166 |
2 570 401 338 |
(E) |
2 548 000 |
2 637 000 |
2 717 000 |
2 795 000 |
2 881 000 |
(F) |
1 063,88 |
1 029,69 |
991,89 |
952,49 |
892,19 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Ungari – vääring: Ungari forint (HUF)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
28 133 097 383 |
29 114 984 951 |
29 632 945 277 |
30 406 204 408 |
31 345 254 629 |
(B) |
1,8 % |
3,0 % |
3,0 % |
3,0 % |
3,0 % |
(C) |
119,3 |
122,8 |
126,5 |
130,3 |
134,2 |
(D) |
23 587 547 923 |
23 699 795 100 |
23 418 852 735 |
23 330 056 076 |
23 350 067 982 |
(E) |
2 457 201 |
2 364 165 |
2 413 812 |
2 453 639 |
2 512 526 |
(F) |
9 599,36 |
10 024,60 |
9 702,02 |
9 508,35 |
9 293,46 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Sloveenia – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
32 094 283 |
33 168 798 |
33 870 218 |
34 392 801 |
35 029 005 |
(B) |
1,6 % |
2,1 % |
1,9 % |
2,0 % |
2,0 % |
(C) |
111,9 |
114,3 |
116,5 |
118,8 |
121,2 |
(D) |
28 675 840 |
29 018 678 |
29 079 819 |
28 949 500 |
28 906 876 |
(E) |
481 500 |
499 637 |
514 217 |
529 770 |
546 470 |
(F) |
59,56 |
58,08 |
56,55 |
54,65 |
52,90 |
NEFAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Eesti – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
23 098 175 |
24 757 151 |
25 985 553 |
27 073 003 |
28 182 980 |
(B) |
3,0 % |
3,1 % |
3,0 % |
3,0 % |
3,0 % |
(C) |
123,3 |
127,1 |
130,9 |
134,8 |
138,9 |
(D) |
18 739 585 |
19 481 586 |
19 852 645 |
20 081 013 |
20 295 459 |
(E) |
774 641 |
801 575 |
827 117 |
855 350 |
885 643 |
(F) |
24,19 |
24,30 |
24,00 |
23,48 |
22,92 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Soome – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
45 050 000 |
45 596 000 |
46 064 000 |
46 321 000 |
46 468 000 |
(B) |
1,5 % |
1,7 % |
1,9 % |
2,0 % |
2,0 % |
(C) |
114,4 |
116,4 |
118,6 |
121,0 |
123,4 |
(D) |
39 368 663 |
39 179 750 |
38 843 860 |
38 294 684 |
37 662 953 |
(E) |
792 600 |
812 000 |
827 000 |
843 000 |
861 000 |
(F) |
49,67 |
48,25 |
46,97 |
45,43 |
43,74 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Läti – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
22 680 662 |
23 118 000 |
23 902 000 |
24 692 818 |
25 534 000 |
(B) |
2,5 % |
2,3 % |
2,3 % |
2,3 % |
2,3 % |
(C) |
109,7 |
112,2 |
114,8 |
117,4 |
120,1 |
(D) |
20 683 885 |
20 603 685 |
20 823 477 |
21 028 777 |
21 256 247 |
(E) |
802 000 |
824 000 |
844 000 |
867 000 |
890 000 |
(F) |
25,79 |
25,00 |
24,67 |
24,25 |
23,88 |
SW FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Portugal – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
111 331 252 |
117 112 878 |
121 117 127 |
133 551 913 |
137 314 735 |
(B) |
1,2 % |
1,5 % |
1,5 % |
1,6 % |
1,6 % |
(C) |
110,5 |
112,2 |
113,8 |
112,9 |
114,7 |
(D) |
100 758 704 |
104 424 905 |
106 399 345 |
118 261 552 |
119 678 710 |
(E) |
3 095 250 |
3 104 536 |
3 122 232 |
3 895 148 |
4 077 832 |
(F) |
32,55 |
33,64 |
34,08 |
30,36 |
29,35 |
HISPAANIA
Tasude sissenõudmise piirkond: Hispaania mandriosa – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
620 443 569 |
622 072 583 |
622 240 962 |
625 580 952 |
627 777 294 |
(B) |
0,8 % |
0,9 % |
1,0 % |
1,0 % |
1,1 % |
(C) |
110,6 |
111,6 |
112,7 |
113,9 |
115,1 |
(D) |
561 172 369 |
557 638 172 |
552 025 959 |
549 379 889 |
545 563 910 |
(E) |
8 880 000 |
8 936 000 |
9 018 000 |
9 128 000 |
9 238 000 |
(F) |
63,20 |
62,40 |
61,21 |
60,19 |
59,06 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Hispaania, Kanaari saared – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
98 528 223 |
98 750 683 |
99 003 882 |
98 495 359 |
98 326 935 |
(B) |
0,8 % |
0,9 % |
1,0 % |
1,0 % |
1,1 % |
(C) |
110,6 |
111,6 |
112,7 |
113,9 |
115,1 |
(D) |
89 115 786 |
88 522 066 |
87 832 072 |
86 497 790 |
85 450 091 |
(E) |
1 531 000 |
1 528 000 |
1 531 000 |
1 537 000 |
1 543 000 |
(F) |
58,21 |
57,93 |
57,37 |
56,28 |
55,38 |
UK–IR FAB
Tasude sissenõudmise piirkond: Iirimaa – vääring: eurodes
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
118 046 200 |
121 386 700 |
125 595 100 |
129 364 400 |
130 778 800 |
(B) |
1,1 % |
1,2 % |
1,4 % |
1,7 % |
1,7 % |
(C) |
103,7 |
105,0 |
106,4 |
108,2 |
110,1 |
(D) |
113 811 728 |
115 644 664 |
118 001 964 |
119 511 684 |
118 798 780 |
(E) |
4 000 000 |
4 049 624 |
4 113 288 |
4 184 878 |
4 262 135 |
(F) |
28,45 |
28,56 |
28,69 |
28,56 |
27,87 |
Tasude sissenõudmise piirkond: Ühendkuningriik – vääring: Suurbritannia naelsterling (GBP)
|
2015 |
2016 |
2017 |
2018 |
2019 |
(A) |
686 348 218 |
687 119 724 |
690 004 230 |
682 569 359 |
673 089 111 |
(B) |
1,9 % |
1,9 % |
2,0 % |
2,0 % |
2,0 % |
(C) |
118,2 |
120,5 |
122,9 |
125,3 |
127,8 |
(D) |
580 582 809 |
570 397 867 |
561 561 156 |
544 617 914 |
526 523 219 |
(E) |
10 244 000 |
10 435 000 |
10 583 000 |
10 758 000 |
10 940 000 |
(F) |
56,68 |
54,66 |
53,06 |
50,62 |
48,13 |
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/29 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/2022,
17. detsember 2018,
Euroopa Liidu Raudteeameti apellatsiooninõukogu kvalifitseeritud ekspertide nimekirja koostamise kohta
(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8561 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004, (1) eriti selle artikli 55 lõike 3 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusega (EL) 2016/796 antakse Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet“) õigus võtta iseseisvalt vastu otsuseid veeremiüksuse lubade ja ohutustunnistuste kohta ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (edaspidi „ERTMS“) raudteeäärsete süsteemide ühtlustatud rakendamise tagamiseks. Määrusega luuakse ka apellatsiooninõukogu, kellele võib ameti tehtud otsused edasi kaevata. |
(2) |
Komisjon avaldas 25. mail 2018 liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebisaidil asjakohase osalemiskutse, milles oli taotluse esitamise tähtajaks määratud 30. juuni 2018. Komisjonile esitas taotluse 46 kandidaati. |
(3) |
Komisjon hindas neid taotlusi osalemiskutses kindlaksmääratud kriteeriumide alusel. Nende hulgas olid nõuetele vastavuse kriteeriumid, tehnilise ja kutsealase suutlikkusega seotud kriteeriumid, nõuded teadmistele ja ameti otsustusalasse kuuluvate erivaldkondadega seotud kriteeriumid, nimelt veeremiüksuste load, ühtsed ohutustunnistused ja ERTMS. Et vältida võimalikku huvide konflikti, jäeti valikumenetlusest välja kandidaadid, kes olid töötanud ametis eelmisel kahel aastal. Taotluste hindamise tulemusena valiti kandidaatide hulgast apellatsiooninõukogusse välja 40 kvalifitseeritud eksperti ja koostati neist nimekiri, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu Raudteeameti apellatsiooninõukogu kvalifitseeritud ekspertide nimekiri on esitatud lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Liidu Raudteeameti haldusnõukogu esimehele.
Artikkel 3
Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat teavitab kandidaate valikumenetluse tulemustest.
Brüssel, 17. detsember 2018
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Violeta BULC
LISA
EUROOPA LIIDU RAUDTEEAMETI APELLATSIOONINÕUKOGU KVALIFITSEERITUD EKSPERTIDE NIMEKIRI
Nimi
(tähestikulises järjestuses)
Filip ADAMKIEWICZ
Ulrik BERGMAN
Alain BERTRAND
Denis BIASIN
Daniele BOZZOLO
Angelo Carlo CHIAPPINI
Monika CHRAPUSTA
Katarzyna CHRUZIK
Carole COUNE
Gilles DALMAS
Alessio GAGGELLI
Johannes GRÄBER
Marzena GRABOŃ -CHAŁUPCZAK
Luca Maria GRANIERI
Patrizio GRILLO
Joaquim José Martins GUERRA
Stefano GUIDI
Przemysław ILCZUK
Adam JABŁOŃSKI
Marek JABŁOŃSKI
Konstantinos KAPETANIDIS
Philippe LALUC
Dariusz LISZEWSKI
Joanna MARCINKOWSKA
Maciej MICHNEJ
Juha PIIRONEN
Witold PORANKIEWICZ
Frank Bernhard PTOK
Daniela RANDT
Renato RE
Gabriele RIDOLFI
Friederike ROER
Kaisa SAINIO
Jean-Baptiste SIMONNET
Andreas THOMASCH
Ad TOET
Une Elina TYYNILÄ
Rob VAN DER BURG
Marcel VERSLYPE
Marcin ZALEWSKI
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/32 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/2023,
17. detsember 2018,
millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2017/1984, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, seoses kontrollväärtustega, mis on ajavahemikuks 30. märts 2019 kuni 31. detsember 2020 määratud igale Ühendkuningriigis asuvale tootjale ja importijale, kes on kõnealuse määruse alusel teatatu kohaselt lasknud alates 1. jaanuarist 2015 seaduslikult turule fluorosüsivesinikke
(teatavaks tehtud numbri C(2018) 8801 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Vastavalt määrusele (EL) nr 517/2014 kohaldatakse selliste tootjate ja importijate suhtes, kes lasevad liidu turule vähemalt 100 CO2-ekvivalenttonni fluorosüsivesinikke, koguselisi piirnorme, millega tagatakse fluorosüsivesinike koguste järkjärguline vähendamine. |
(2) |
Vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 16 arvutatakse koguselised piirnormid (kvoodid) vastavalt kontrollväärtusele, mille komisjon määrab kindlaks olemasolevate andmete alusel määruse (EL) nr 517/2014 V lisa kohaselt, lähtudes fluorosüsivesinike selliste koguste aasta keskmisest, mille seaduslikust turulelaskmisest alates 1. jaanuarist 2015 on tootja või importija määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 alusel teatanud, arvates seejuures välja fluorosüsivesinike kogused, mis on samal ajavahemikul olnud seotud kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kasutusotstarvetega. |
(3) |
Vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artikli 16 lõikele 5 eraldatakse kvoot ainult komisjoni rakendusotsuse (EL) 2017/1984 (2) lisas loetletud tootjatele või importijatele, kes on liidus asutatud, või kolmandatest riikidest pärit importijatele, kes on volitanud liidus asutatud ja rakendusotsuse (EL) 2017/1984 lisas loetletud ainuesindaja. |
(4) |
Pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast Ühendkuningriigi teatist ja tagamaks, et Ühendkuningriigis asuvate tootjate ja importijate suhtes kehtestatud kontrollväärtused ja kvoodid kajastaksid pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist 27 liikmesriigis seaduslikult turule lastud fluorosüsivesinike koguseid, tuleks ajavahemikuks, mis algab Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega 30. märtsil 2019, nende ettevõtjate jaoks 2019. aastaks kehtestatud kontrollväärtused ümber arvutada. |
(5) |
Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 29. märtsini 2019 peaksid kehtima ja olema kohaldatavad rakendusotsusega (EL) 2017/1984 kindlaksmääratud kontrollväärtused. Selleks et määrata kindlaks Suurbritannias asuvate tootjate ja importijate kvoodid ajavahemikuks kuni 29. märtsini (kaasa arvatud) ja sellele järgnevaks perioodiks, kaalutakse kontrollväärtusi päevade arvuga, mil Ühendkuningriik on 2019. aastal liidu liikmesriik. |
(6) |
Käesoleva otsusega Ühendkuningriigis asuvate ettevõtjate jaoks kindlaks määratud uued ümberarvutatud kontrollväärtused põhinevad täiendavatel kontrollitud andmetel, mille need ettevõtjad on komisjonile esitanud lisaks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 19 kohaselt juba esitatud andmetele, eristades Ühendkuningriigis ja liidu 27 liikmesriigis turule viidud fluorosüsivesinikke. Ettevõtete puhul, kes ei ole esitanud täiendavaid andmeid, tuleks eeldada, et kõik fluorosüsivesinikud lasti turule Ühendkuningriigis ja nende ettevõtjate jaoks kontrollväärtust kindlaks ei määrata. |
(7) |
Ümberarvutatud kontrollväärtused määratakse kindlaks juhuks, kui liidu õigust Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes alates 30. märtsist 2019 enam ei kohaldata. |
(8) |
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Alates kuupäevast, mil liidu õigus Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi suhtes enam ei kehti, asendatakse käesoleva otsuse adressaadiks olevate ettevõtjate suhtes kehtivad kontrollväärtused rakendusotsuse (EL) 2017/1984 lisas sätestatud kontrollväärtustega või jäetakse ettevõtja lisas esitatud loetelust välja kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele.
Tunnusnumber F-gaaside portaalis |
Ettevõtja |
||||||
9401 |
|
||||||
16310 |
|
||||||
9590 |
|
||||||
9605 |
American Pacific Corporation, keda esindab:
|
||||||
13985 |
|
||||||
9418 |
|
||||||
9676 |
|
||||||
9692 |
|
||||||
9711 |
|
||||||
9761 |
|
||||||
9763 |
|
||||||
9769 |
|
||||||
14063 |
|
||||||
9789 |
Fujitsu General Limited keda esindab:
|
||||||
9791 |
|
||||||
9797 |
|
||||||
16319 |
|
||||||
9810 |
|
||||||
9545 |
|
||||||
13586 |
|
||||||
9829 |
|
||||||
9840 |
|
||||||
9842 |
|
||||||
16356 |
|
||||||
9857 |
|
||||||
9550 |
|
||||||
9475 |
|
||||||
9916 |
|
||||||
9478 |
|
||||||
9967 |
|
||||||
9558 |
|
||||||
9976 |
|
||||||
9996 |
|
||||||
10061 |
|
||||||
10063 |
|
||||||
15946 |
|
Brüssel, 17. detsember 2018
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Miguel ARIAS CAÑETE
(1) ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.
(2) Komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/1984, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta määratakse kindlaks kontrollväärtused ajavahemikuks 1. jaanuar 2018 kuni 31. detsember 2020 igale tootjale ja importijale, kes on kõnealuse määruse alusel teatatu kohaselt lasknud alates 1. jaanuarist 2015 seaduslikult turule fluorosüsivesinikke (ELT L 287, 4.11.2017, lk 4).
Parandused
19.12.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 323/37 |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1240 (millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226) parandus
( Euroopa Liidu Teataja L 236, 19. september 2018 )
Leheküljel 13 artikli 1 lõikes 1
asendatakse
„Käesoleva määrusega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta välispiiride ületamiseks või lennujaama transiidi eesmärgil viisat („viisanõue“), et oleks võimalik hinnata, kas nende kolmandate riikide kodanike viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, ebaseadusliku sisserände ohtu või suurt epideemiaohtu. Sel eesmärgil nähakse ette reisiluba ning reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise tingimused ja kord.“
järgmisega:
„Käesoleva määrusega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) nende kolmandate riikide kodanike jaoks, kellelt ei nõuta välispiiride ületamiseks viisat („viisanõue“), et oleks võimalik hinnata, kas nende kolmandate riikide kodanike viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeolekuohtu, ebaseadusliku sisserände ohtu või suurt epideemiaohtu. Sel eesmärgil nähakse ette reisiluba ning reisiloa andmise või selle andmisest keeldumise tingimused ja kord.“