ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 271 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
61. aastakäik |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/1 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/1618,
12. juuli 2018,
millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 depositooriumide hoidmiskohustuste osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 17,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kuna väärtpabereid ja maksejõuetust käsitlevad erinevad siseriiklikud õigusaktid ja neid ei ole liidu tasandil ühtlustatud, on kolmandate isikute poolt alternatiivsetest investeerimisfondidest (AIFid) klientide eest hoitavate finantsinstrumentide kaitse maksejõuetuse riskide eest erineval tasemel. Kui soovitakse tagada klientide varade kindel kaitse, nagu on nähtud ette direktiiviga 2011/61/EL, ja võimaldada samal ajal kõnealustes ühtlustamata valdkondades siseriiklikest õigusaktidest tulenevaid rangemaid nõudeid, tuleb direktiivis 2011/61/EL sätestatud varade hoidmisega seotud kohustusi selgitada. |
(2) |
Pädevad asutused ja asjaomane sektor kohaldavad praegu komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 231/2013 (2) sätestatud varade lahushoidmise nõudeid erinevalt. Kuigi hoidmisahela esimesel tasandil olevatel depositooriumidel on kohustus luua iga AIFist kliendi finantsinstrumentide hoidmiseks individuaalne konto, on vaja selgitada, et juhul, kui hoidmisfunktsioon on delegeeritud kolmandale isikule, peaks see kolmas isik saama hoida ühe depositooriumi klientide varasid, sealhulgas AIFide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) eest hoitavaid varasid, ühel esindajakontol. Sellel esindajakontol ei tohiks kunagi olla depositooriumi omandis olevaid varasid, kolmanda isiku omandis olevaid varasid ega kolmanda isiku teistele klientidele kuuluvaid varasid. Kui hoidmisfunktsioon on veel edasi delegeeritud, peaks alamhaldur saama hoida delegeeriva halduri klientide varasid ühel esindajakontol. Sellel esindajakontol ei tohiks kunagi olla alamhalduri omandis olevaid varasid, delegeeriva halduri omandis olevaid varasid ega alamhalduri teistele klientidele kuuluvaid varasid. See on vajalik selleks, et saavutada hea tasakaal turu tõhususe ja investorite kaitse vahel. |
(3) |
Selleks et minimeerida riski, et kaduma lähevad varad, mida hoitakse selliste kolmandate isikute loodud finantsinstrumentide esindajakontodel, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud, peaks AIFist kliendi depositooriumi väärtpaberikontode ja registrite ning kolmanda isiku kontode ja registrite võrdlemise sagedus, või juhul, kui hoidmisfunktsioon on hoidmisahelas veel edasi delegeeritud, kolmandate isikute kontode ja registrite võrdlemise sagedus tagama asjakohase teabe õigeaegse edastamise depositooriumile. Selliste võrdlemiste sagedus peaks sõltuma liikumistest esindajakontol, muu hulgas tehingutest, mis on seotud depositooriumi teistele klientidele kuuluvate varadega, mida hoitakse AIFi varadega samal esindajakontol. |
(4) |
Kui AIFidest klientidele kuuluvate varade hoidmine on delegeeritud kolmandale isikule, peab depositooriumil olema võimalik jätkata tulemuslikult oma kohustuste täitmist. Seepärast tuleb nõuda, et depositoorium peaks tema poolt AIFist kliendi nimel või AIFi eest tegutseva AIFi valitseja nimel avatud finantsinstrumentide kontol arvestust, millest on näha, et kolmanda isiku hoitavad varad kuuluvad asjaomasele AIFist kliendile. |
(5) |
Selleks et tugevdada depositooriumide positsiooni selliste kolmandate isikute suhtes, kellele varade hoidmine on delegeeritud, tuleks nende suhe dokumenteerida kirjalikus delegeerimislepingus. Leping peaks võimaldama depositooriumil astuda kõik vajalikud sammud tagamaks, et hoitavad varad on nõuetekohaselt kaitstud ja et kolmas isik järgib alati delegeerimislepingut ning direktiivi 2011/61/EL ja delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 nõudeid. Lisaks peaksid depositoorium ja kolmas isik leppima ametlikult kokku, kas kolmandal isikul on luba hoidmisfunktsiooni edasi delegeerida. Sel juhul tuleks selle kokkuleppe või lepingu suhtes, mille sõlmivad delegeeriv kolmas isik ja kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon edasi delegeeritakse, kohaldada õigusi ja kohustusi, mis on samaväärsed õiguste ja kohustustega, mis kehtivad depositooriumi ja delegeeriva kolmanda isiku suhtes. |
(6) |
Selleks et depositoorium saaks täita oma funktsioone, tuleb tugevdada depositooriumi järelevalvet kolmandate isikute üle, olenemata sellest, kas nad asuvad liidus või sellest väljaspool. Tuleks nõuda, et depositooriumid kontrolliksid, kas AIFide finantsinstrumendid on kolmanda isiku raamatupidamises õigesti kajastatud, ning et arvepidamise täpsus võimaldaks teha kindlaks hoitavate varade laadi, asukoha ja omandiõiguse. Depositooriumi kohustuste tulemusliku täitmise huvides peaksid kolmandad isikud edastama talle aruande kõigi muutuste kohta, mis mõjutavad depositooriumi AIFidest klientide eest hoitavaid varasid. |
(7) |
Depositooriumi kohustus toimida hoidmisfunktsiooni delegeerimisel ettevaatuse ja hoolikusega hõlmab nõuet saada enne hoidmisfunktsiooni delegeerimist väljaspool liitu asuvale kolmandale isikule sõltumatu õiguslik arvamus, milles hinnatakse kolmanda isiku asukohariigis kohaldatavaid maksejõuetust käsitlevaid õigusakte, sealhulgas lahus hoitavate finantsinstrumentide kontodega võimaldatava kaitse taset selles jurisdiktsioonis. Asjaomase valdkonna ühenduste või advokaadibüroode poolt iga jurisdiktsiooni puhul eraldi mitme depositooriumi jaoks esitatud arvamus peaks olema vastuvõetav. Lisaks peaks depositoorium tagama, et väljaspool liitu asuv kolmas isik teavitab teda asjaolude või selles kolmandas riigis kohaldatavate maksejõuetust käsitlevate õigusaktide muutustest, mis võivad mõjutada depositooriumi AIFidest klientide varade staatust. |
(8) |
Selleks et depositooriumidel oleks aega käesolevas määruses sisalduvate uute nõuetega kohaneda, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama kaheksateist kuud pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
(9) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ESMA arvamusega (3). |
(10) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee eksperdirühma arvamusega. |
(11) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Delegeeritud määrust (EL) nr 231/2013 muudetakse järgmiselt.
(1) |
Artiklit 89 muudetakse järgmiselt:
|
(2) |
artiklisse 98 lisatakse lõige 2a: „2a. Leping, millega depositoorium määrab kolmanda isiku hoidma depositooriumi AIFidest klientide varasid, peab vähemalt:
|
(3) |
Artiklit 99 muudetakse järgmiselt:
|
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 1. aprillist 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. juuli 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
(2) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, 19. detsember 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).
(3) ESMA arvamus, 20.7.2017, 34 45 277.
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/6 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/1619,
12. juuli 2018,
millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/438 depositooriumide hoidmiskohustuste osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 26b,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kuna väärtpabereid ja maksejõuetust käsitlevad erinevad siseriiklikud õigusaktid ja neid ei ole liidu tasandil ühtlustatud, on kolmandate isikute poolt vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatest (eurofondid) klientide eest hoitavate finantsinstrumentide kaitse maksejõuetuse riskide eest erineval tasemel. Kui soovitakse tagada klientide varade kindel kaitse, nagu on nähtud ette direktiiviga 2009/65/EÜ, ja võimaldada samal ajal kõnealustes ühtlustamata valdkondades siseriiklikest õigusaktidest tulenevaid rangemaid nõudeid, tuleb direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud varade hoidmisega seotud kohustusi selgitada. |
(2) |
Pädevad asutused ja asjaomane sektor kohaldavad praegu komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/438 (2) sätestatud varade lahushoidmise nõudeid erinevalt. Kuigi hoidmisahela esimesel tasandil olevatel depositooriumidel on kohustus luua iga eurofondist kliendi finantsinstrumentide hoidmiseks individuaalne konto, on vaja selgitada, et juhul, kui hoidmisfunktsioon on delegeeritud kolmandale isikule, peaks see kolmas isik saama hoida ühe depositooriumi klientide varasid, sealhulgas eurofondide ja alternatiivsetest investeerimisfondide (AIFid) eest hoitavaid varasid, ühel esindajakontol. Sellel esindajakontol ei tohiks kunagi olla depositooriumi omandis olevaid varasid, kolmanda isiku omandis olevaid varasid ega kolmanda isiku teistele klientidele kuuluvaid varasid. Kui hoidmisfunktsioon on veel edasi delegeeritud, peaks alamhaldur saama hoida delegeeriva halduri klientide varasid ühel esindajakontol. Sellel esindajakontol ei tohiks kunagi olla alamhalduri omandis olevaid varasid, delegeeriva halduri omandis olevaid varasid ega alamhalduri teistele klientidele kuuluvaid varasid. See on vajalik selleks, et saavutada hea tasakaal turu tõhususe ja investorite kaitse vahel. |
(3) |
Selleks et minimeerida riski, et kaduma lähevad varad, mida hoitakse selliste kolmandate isikute loodud finantsinstrumentide esindajakontodel, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud, peaks eurofondist kliendi depositooriumi väärtpaberikontode ja registrite ning kolmanda isiku kontode ja registrite võrdlemise sagedus, või juhul, kui hoidmisfunktsioon on hoidmisahelas veel edasi delegeeritud, kolmandate isikute kontode ja registrite võrdlemise sagedus tagama asjakohase teabe õigeaegse edastamise depositooriumile. Selliste võrdlemiste sagedus peaks sõltuma liikumistest esindajakontol, muu hulgas tehingutest, mis on seotud depositooriumi teistele klientidele kuuluvate varadega, mida hoitakse eurofondi varadega samal esindajakontol. |
(4) |
Kui eurofondidest klientidele kuuluvate varade hoidmine on delegeeritud kolmandale isikule, peab depositooriumil olema võimalik jätkata tulemuslikult oma kohustuste täitmist. Seepärast tuleb nõuda, et depositoorium peaks tema poolt eurofondi nimel või eurofondi eest tegutseva fondivalitseja nimel avatud finantsinstrumentide kontol arvestust, millest on näha, et kolmanda isiku hoitavad varad kuuluvad asjaomasele eurofondile. |
(5) |
Selleks et tugevdada depositooriumide positsiooni selliste kolmandate isikute suhtes, kellele varade hoidmine on delegeeritud, tuleks nende suhe dokumenteerida kirjalikus delegeerimislepingus. Leping peaks võimaldama depositooriumil astuda kõik vajalikud sammud tagamaks, et hoitavad varad on nõuetekohaselt kaitstud ja et kolmas isik järgib alati delegeerimislepingut ning direktiivi 2009/65/EÜ ja delegeeritud määruse (EL) 2016/438 nõudeid. Lisaks peaksid depositoorium ja kolmas isik leppima ametlikult kokku, kas kolmandal isikul on luba hoidmisfunktsiooni edasi delegeerida. Sel juhul tuleks selle lepingu suhtes, mille sõlmivad delegeeriv kolmas isik ja kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon edasi delegeeritakse, kohaldada õigusi ja kohustusi, mis on samaväärsed õiguste ja kohustustega, mis kehtivad depositooriumi ja delegeeriva kolmanda isiku suhtes. |
(6) |
Selleks et depositoorium saaks täita oma funktsioone, tuleb tugevdada depositooriumi järelevalvet kolmandate isikute üle, olenemata sellest, kas nad asuvad liidus või sellest väljaspool. Tuleks nõuda, et depositooriumid kontrolliksid, kas eurofondide finantsinstrumendid on kolmandate isikute raamatupidamises õigesti kajastatud Kolmanda isiku arvepidamise täpsus peaks võimaldama teha kindlaks vara laadi, asukoha ja omandiõiguse. Depositooriumi kohustuste tulemusliku täitmise huvides peaksid kolmandad isikud edastama talle aruande kõigi muutuste kohta, mis mõjutavad depositooriumi eurofondidest klientide eest hoitavaid varasid. |
(7) |
Delegeeritud määruse (EL) 2016/438 selguse ja õiguskindluse suurendamiseks on vaja parandada mõned vigased siseviited. Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/438 vastavalt muuta. |
(8) |
Selleks et depositooriumidel oleks aega uute nõuetega kohaneda, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama kaheksateist kuud pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
(9) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ESMA arvamusega (3). |
(10) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee eksperdirühma arvamusega. |
(11) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/438 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Delegeeritud määrust (EL) 2016/438 muudetakse järgmiselt.
(1) |
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
|
(2) |
Artiklisse 15 lisatakse lõige 2a: „2a. Leping, millega depositoorium määrab kolmanda isiku hoidma depositooriumi eurofondidest klientide varasid, peab vähemalt:
|
(3) |
Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kui hoidmisfunktsioon on täielikult või osaliselt delegeeritud kolmandale isikule, tagab depositoorium, et kolmas isik, kellele hoidmisfunktsioon on delegeeritud vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 22a, tegutseb vastavalt osutatud direktiivi artikli 22a lõike 3 punktis c kehtestatud varade lahushoidmise kohustusele, tagades ja kontrollides et kolmas isik teeb järgmist:
|
(4) |
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
|
(5) |
Artikli 22 lõige 3 asendatakse järgmisega: „Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond näitab eurofondi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et ta on depositooriumi määramisega rahul ja et määramine on toimunud üksnes eurofondi ja eurofondi investorite huvides. Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond teeb lõikes 2 osutatud dokumendid eurofondi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kättesaadavaks.“ |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 1. aprillist 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. juuli 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.
(2) Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/438, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses depositooriumide kohustustega (ELT L 78, 24.3.2016, lk 11).
(3) ESMA arvamus, 20.7.2017, 34 45 277.
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/10 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/1620,
13. juuli 2018,
millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/61, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiasutuste suhtes kohaldatava likviidsuskatte nõudega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artiklit 460,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/61 (2) tuleks muuta, et viia see paremini kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ja soodustada tõhusamat likviidsusjuhtimist krediidiasutustes. |
(2) |
Eelkõige selleks et võtta piisavalt arvesse krediidiasutuste tegevust kolmandates riikides, tuleks loobuda kolmandas riigis asuva tütarettevõtja hoitavate varade suhtes minimaalse emissioonimahu nõude kohaldamisest, et selliseid varasid saaks kajastada konsolideerimise eesmärgil. Vastasel juhul võib emaettevõtjal tekkida konsolideeritud tasandil likviidsete varade puudujääk, kuna kolmandas riigis asuvast tütarettevõtjast tulenev likviidsusnõue sisalduks konsolideeritud likviidsusnõudes, kuid varade suhtes, mida see tütarettevõtja hoiab oma likviidsusnõude täitmiseks selles kolmandas riigis, konsolideeritud likviidsusnõuet ei kohaldataks. Siiski tuleks kolmandas riigis asuva tütarettevõtja varasid aktsepteerida ainult sellises ulatuses, mis vastab sellest tütarettevõtjast tuleneva likviidsete vahendite netoväljavoolule stressiperioodil samas valuutas, milles varad on nomineeritud. Nagu kõigi muude kolmanda riigi varade puhul, peaksid ka need varad olema arvessevõetavad ainult siis, kui need kvalifitseeruvad likviidseteks varadeks selle kolmanda riigi õigusnormide kohaselt. |
(3) |
Tõdetakse, et keskpangad saavad pakkuda likviidsust oma riigi valuutas ja et keskpankade krediidireiting on likviidsuse eesmärgil vähem oluline kui maksejõulisuse eesmärgil. Seetõttu ja selleks et viia delegeeritud määruse (EL) 2015/61 eeskirjad paremini kooskõlla rahvusvahelise standardiga ja tagada rahvusvaheliselt tegutsevatele krediidiasutustele võrdsed tingimused, peaksid reservid, mida liidu krediidiasutuse kolmandas riigis asuv tütarettevõtja või filiaal hoiab sellise kolmanda riigi keskpangas, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus ei ole andnud krediidikvaliteedi astmele 1 vastavat krediidikvaliteedi hinnangut, peaksid teatavate tingimuste täitmise korral kvalifitseeruma 1. tasandi likviidseteks varadeks. Konkreetselt tuleks neid reserve pidada kvalifitseeruvaks, kui krediidiasutus võib need mis tahes ajal stressiperioodi jooksul välja võtta ja lisaks on sellise väljavõtmise tingimused kindlaks määratud asjaomase kolmanda riigi järelevalveasutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades. Siiski peaks neid reserve olema võimalik kajastada 1. tasandi varana üksnes eesmärgiga katta likviidsete vahendite netoväljavoolu stressiperioodil samas valuutas, milles reservid on nomineeritud. |
(4) |
Asjakohane on arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 (3). Kõnealune määrus sisaldab kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks, kas väärtpaberistamist saab pidada lihtsaks, läbipaistvaks ja standarditud väärtpaberistamiseks. Kuna need kriteeriumid tagavad lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste hea kvaliteedi, tuleks neid kasutada ka selleks, et määrata kindlaks, millised väärtpaberistamised on kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad likviidsuskatte nõude arvutamise eesmärgil. Kui väärtpaberistamised vastavad lisaks delegeeritud määruses (EL) 2015/61 juba sätestatud ja nende likviidsusomadustest sõltuvatele kriteeriumide ka kõikidele määruse (EL) 2017/2402 nõuetele, peaksid need seega olema delegeeritud määruse (EL) 2015/61 kohaldamisel aktsepteeritavad 2B tasandi varadena. |
(5) |
Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 rakendamine ei peaks takistama rahapoliitika tulemuslikku ülekandumist majandusse. Tehinguid EKPga või liikmesriigi keskpangaga suurte pingete korral eeldatavasti pikendatakse. Seega peaks pädevatel asutustel olema võimalik loobuda likviidsuspuhvri arvutamiseks kasutatava tagasipööramismehhanismi rakendamisest EKP või liikmesriigi keskpangaga sõlmitud tagatud tehingute puhul, kui tehingu vähemalt ühel poolel on tegemist kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadega ja tehingud tähtaeguvad järgmise 30 kalendripäeva jooksul. Siiski tuleks nõuda, et pädevad asutused konsulteeriksid enne loobumiseks nõusoleku andmist tehingu vastaspooleks oleva keskpangaga, ja kui see keskpank on eurosüsteemi keskpank, ka EKPga. Lisaks tuleks loobumiseks nõusoleku andmise suhtes kohaldada asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida võimalikku õiguslikku arbitraaži ja negatiivseid stiimuleid krediidiasutuste jaoks. Samuti tuleks tuletistehingute kaudu saadud tagatised tagasipööramismehhanismi kohaldamisalast välja jätta, et ühtlustada liidu eeskirjad veelgi rohkem Baseli pangajärelevalve komitee kehtestatud rahvusvahelise standardiga. |
(6) |
Lisaks tuleks repotehingutest, pöördrepotehingutest ja tagatise vahetustehingutest tulenevate vahendite välja- ja sissevoolude käsitlemine viia täielikult kooskõlla Baseli pangajärelevalve komitee kehtestatud rahvusvahelise standardi kohase likviidsuskattekordaja käsitlusega. Konkreetselt peaks väljaminevate rahavoogude arvutus olema otseselt seotud tehingu pikendamismääraga (mis on vastavuses antud tagatise väärtuskärpega, mida kohaldatakse sularahakohustuse suhtes, nagu on ette nähtud Baseli pangajärelevalve komitee standardis), mitte aluseks oleva tagatise likviidsuse väärtusega. |
(7) |
Kuna praktikas on ette tulnud lahknevaid tõlgendusi, on oluline täpsustada mitut delegeeritud määruse (EL) 2015/61 sätet, eriti neid, mis käsitlevad likviidsuskatte nõude täitmist; puhvrisse kvalifitseerumist kokkuleppimata krediidiliinide alusel rahastamise saamiseks kättesaadavasse keskpanga hallatavasse kogumisse kuuluvate varade puhul, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate puhul ning koostöövõrgustike, krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemide hoiuste ja muude rahaliste vahendite puhul; muudest toodetest ja teenustest tulenevate täiendavate likviidsete vahendite väljavoolude arvutamist; grupisiseste krediidi- ja likviidsuslimiitide eeliskohtlemise võimaldamist; lühikese positsiooni kohtlemist ning järgmise 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevate rahaliste vahendite arvessevõtmist. |
(8) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/61 vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Delegeeritud määrust (EL) 2015/61 muudetakse järgmiselt.
(1) |
Artikli 2 lõikes 3 asendatakse punkt a järgmisega:
|
(2) |
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
|
(3) |
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
|
(4) |
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
|
(5) |
Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
|
(6) |
Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
|
(7) |
Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
|
(8) |
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
|
(9) |
Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
|
(10) |
Artikkel 16 asendatakse järgmisega: „Artikkel 16 Hoiused ja muu rahastamine koostöövõrgustikes ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemides 1. Kui krediidiasutus kuulub liikmesriigis kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud liiki krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, võrgustikku, mille suhtes saaks kohaldada kõnealuse määruse artiklis 10 sätestatud erandit, või koostöövõrgustikku, võib krediidiasutuse poolt keskasutuses hoitavaid nõudmiseni hoiuseid käsitada likviidsete varadena, välja arvatud juhul, kui hoiuseid saav keskasutus käsitab neid tegevushoiustena. Kui hoiuseid käsitatakse likviidsete varadena, käsitatakse neid kooskõlas ühega järgmistest sätetest:
2. Kui liikmesriigi õiguse või õiguslikult siduvate dokumentide kohaselt, mida kohaldatakse ühe lõikes 1 kirjeldatud skeemi või võrgustiku suhtes, on krediidiasutusel 30 kalendripäeva jooksul juurdepääs keskasutusest või mõnest teisest samasse võrgustikku või skeemi kuuluvast krediidiasutusest või investeerimisühingust saadavatele kasutamata likviidsetele vahenditele, siis käsitatakse selliseid vahendeid 2B tasandi varadena, tingimusel et need ei ole tagatud likviidsete varadega ja neid ei käsitleta vastavalt artiklile 34. Likviidsete vahendite kasutamata siduva põhisumma suhtes kohaldatakse vähemalt 25 % suurust väärtuskärbet.“ |
(11) |
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
|
(12) |
Artikkel 21 asendatakse järgmisega: „Artikkel 21 Tuletistehingute tasaarvestamine 1. Krediidiasutused arvutavad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul 30 kalendripäeva pikkuse perioodi jooksul oodatavad likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolud vastaspoolte kaupa netopõhiselt, tingimusel et on sõlmitud kõnealuse määruse artiklis 295 sätestatud tingimustele vastavad kahepoolsed tasaarvestuskokkulepped. 2. Erandina lõikest 1 arvutavad krediidiasutused sellistest valuutatuletistehingutest, mille puhul põhisummade täies ulatuses vahetamine toimub samal ajal (või sama päeva jooksul), tulenevad raha välja- ja sissevoolud netopõhiselt, isegi kui need tehingud ei ole kaetud kahepoolse tasaarvestuskokkuleppega. 3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „netopõhiselt“ seda, et järgmise 30 kalendripäeva jooksul antavat või saadavat tagatist ei võeta arvesse. Järgmise 30 kalendripäeva jooksul saadava tagatise puhul seevastu tähendab „netopõhiselt“ seda, et seda tagatist ei võeta arvesse üksnes juhul, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
|
(13) |
Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
|
(14) |
Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Krediidiasutused hindavad regulaarselt likviidsete vahendite väljavoolu tõenäosust ja võimalikku mahtu 30 kalendripäeva jooksul toodete ja teenuste puhul, millele ei ole osutatud artiklites 27–31a ning mida need krediidiasutused pakuvad või sponsoreerivad või mida võimalikud ostjad peaksid nendega seotuks. Kõnealused tooted ja teenused hõlmavad muu hulgas järgmist:
|
(15) |
Artikli 25 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:
|
(16) |
Artikli 26 lõppu lisatakse järgmine lõige: „Pädevad asutused teatavad EBA-le, millised krediidiasutused võivad käesoleva määruse kohaselt väljavoolusid tasaarvestada vastastikuses sõltuvuses olevate sissevooludega. EBA võib nõuda täiendavaid dokumente.“ |
(17) |
Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:
|
(18) |
Artikli 29 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
|
(19) |
Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:
|
(20) |
Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:
|
(21) |
Lisatakse artikkel 31a: „Artikkel 31a Kohustustest tulenevad vahendite väljavoolud, mida ei käsitleta käesoleva peatüki muudes sätetes 1. Krediidiasutused korrutavad 100 % suuruse vahendite väljavoolu määraga mis tahes kohustused, mis kuuluvad tasumisele 30 kalendripäeva jooksul, välja arvatud artiklites 24–31 osutatud kohustused. 2. Kui kõikide finantssektorisse mittekuuluvate klientide rahastamisega seotud lepinguliste kohustuste (v.a artiklites 24–31 osutatud kohustused) kogusumma ületab 30 kalendripäeva jooksul nendest klientidest tulenevate sissevoolude summat, mis on arvutatud kooskõlas artikli 32 lõike 3 punktiga a, kohaldatakse selle ületava osa suhtes 100 % suurust vahendite väljavoolu määra. Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmavad finantssektorisse mittekuuluvad kliendid muu hulgas füüsilisi isikuid, VKEsid, äriühinguid, riike, mitmepoolseid arengupankasid ja avaliku sektori asutusi ning ei hõlma finantssektorisse kuuluvaid kliente ja keskpanku.“ |
(22) |
Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:
|
(23) |
Artikli 34 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:
|
(24) |
I lisa muudetakse järgmiselt:
|
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust hakatakse kohaldama 30. aprillist 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 13. juuli 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.
(2) Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/61, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiasutuste suhtes kohaldatava likviidsuskatte nõudega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/25 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1621,
26. oktoober 2018,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/2080 hankemenetluse teel müüdud lõssipulbri lattu saabumise kuupäeva osas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 28,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Selleks et määrata kindlaks komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) avatud hankemenetlusega hõlmatud lõssipulbri kogus, on kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud tähtaeg, enne mida peab lõssipulber olema saadetud riiklikku lattu. |
(2) |
Arvestades hindade taastumisest tingitud praegust olukorda piima- ja piimatooteturul ning suuri sekkumisvarusid, on asjakohane teha müügiks kättesaadavaks täiendav kogus lõssipulbrit, muutes selle lattu saabumise tähtaega. |
(3) |
Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/2080 vastavalt muuta. |
(4) |
Selleks et teha lõssipulber viivitamata müügiks kättesaadavaks, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
(5) |
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) 2016/2080 artiklis 1 asendatakse kuupäev „1. juulit 2016“ kuupäevaga „1. augustit 2016“.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. oktoober 2018
Komisjoni nimel
presidendi eest
komisjoni liige
Phil HOGAN
(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.
(2) ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.
(3) Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).
OTSUSED
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/26 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1622,
29. oktoober 2018,
milles käsitletakse teatavate biotsiidides sisalduvate toimeainete heakskiitmata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014, (2) mida on muudetud delegeeritud määrusega (EL) 2017/698, (3) on kõnealuse määruse II lisas kehtestatud toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide nimekiri, mis on lisatud biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamisprogrammi 3. veebruari 2017. aasta seisuga. |
(2) |
Kõnealusesse nimekirja lisatud mitme toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni puhul on kõik osalised oma toetusest õigeaegselt loobunud. |
(3) |
Mõne in situ valmistatud toimeaine puhul on kõnealuste toimeainete ja nende prekursorite (mis on hõlmatud läbivaatamisprogrammiga) nimetusi täpsemalt selgitatud. Selle tulemusena on teatavatel juhtudel toimeaine uuesti määratletud vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artiklile 13. |
(4) |
Avaldati teatis, millega kutsuti isikuid, kes soovivad toetada kõnealuseid uuesti määratletud ja praegu toetuseta toimeaine ja tooteliigi kombinatsioone, s.h delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas loetletud tooteliikide jaoks toimeaine in situ valmistamist, võtma üle osaleja rolli. |
(5) |
Mõne toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni puhul ei ole teatist esitatud või on teatis delegeeritud määruse (EL) 1062/2014 artikli 17 lõigete 4 ja 5 kohaselt esitatud ja tagasi lükatud. |
(6) |
Vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artiklile 20 ei tohi selliseid toimeaine ja tooteliigi kombinatsioone heaks kiita biotsiidides kasutamiseks. |
(7) |
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lisas loetletud toimeaineid ei kiideta heaks lisas osutatud tooteliikides kasutamiseks.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 29. oktoober 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.
(2) Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).
(3) Komisjoni 3. veebruari 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/698, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 103, 19.4.2017, lk 1).
LISA
Heakskiitmata toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid, sealhulgas nanomaterjali kujul:
— |
delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas loetletud tooteliikide jaoks toimeainete in situ valmistamine, välja arvatud juhul, kui toimeaine valmistatakse kõnealuse lisa tabelis asjaomase toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni kirjes nimetatud prekursori(te)st; |
— |
allolevas tabelis loetletud toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid, sealhulgas kõigi loetletud toimeaine in situ valmistamine mistahes prekursori(te)st, mida ei ole nimetatud delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas:
|
30.10.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 271/30 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1623,
29. oktoober 2018,
vektorikontrolli eesmärgil organismiga Wolbachia kunstlikult nakatatud sääskede kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõikele 3
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3
ning arvestades järgmist:
(1) |
28. septembril 2017 palus Prantsusmaa komisjonil otsustada, kas Wolbachia perekonda kuuluvad bakterid (edaspidi „bakterid“) või mis tahes kõnealuseid baktereid sisaldav preparaat, mis on ette nähtud sääskede inokuleerimiseks, ning bakteritega kunstlikult nakatatud sääsed (edaspidi „kunstlikult nakatatud sääsed“), mida kasutatakse vektorikontrolli eesmärgil, on biotsiidid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses või töödeldud tooted kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti l tähenduses või ei ole kumbagi. |
(2) |
Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt antakse kõnealused rakusisesed bakterid edasi vertikaalselt emalt järglastele ning need esinevad looduslikult umbes 40 % lülijalgsetel. Sääskede nakatumine bakteritega võib vähendada mõnede sääskede võimet anda edasi teatavaid patogeenseid viiruseid ja parasiite, kuna bakterid kahjustavad sääskede sees neid patogeene; samuti soodustab nakatumine emaste sääskede paljunemist ja selle kaudu bakterite levikut sääskede populatsioonis. Lisaks on bakteritega nakatatud isased sääsed kokkusobimatud kohalike emaste sääskedega ja seega vähendab selliste nakatatud isaste sääskede viimine sihtpopulatsiooni selle paljunemisvõimet. Seega põhineb vektorikontroll kunstlikult nakatatud sääskede lahtilaskmisel sääskede populatsioonis eesmärgiga hoida populatsiooni suurust kontrolli all ja/või vähendada sääskede võimet anda teatavaid patogeene edasi inimestele. |
(3) |
Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt ei ole kõik sääseliigid või kõik isendid ühes liigis looduslikult nakatunud bakterite või nende sellise tüvega, mida saaks kasutada vektorikontrolli eesmärgil. Seepärast tuleb sobiva bakteritüvega kunstlikult nakatatud sääskede saamiseks viia laboritingimustes läbi kunstlik nakatamine. Seda saab teha erinevate nakatamismeetoditega, sealhulgas bakterite inokuleerimise teel emasesse sääske või sääsemunade tsütoplasmasse. |
(4) |
Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 3 kohaldamisel on seepärast oluline hinnata eraldi sääskedesse inokuleeritavate bakterite või kõnealuseid baktereid sisaldava inokuleeritava preparaadi staatust ning kunstlikult nakatatud sääskede staatust, olenemata kasutatud nakatamismeetodist. |
(5) |
Bakterid on mikroorganismid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
(6) |
Sääsed on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti g tähenduses kahjulikud organismid, kuna nende olemasolu võib olla soovimatu ja neil võib olla inimestele või loomadele kahjustav mõju. |
(7) |
Bakterid avaldavad sääskede populatsioonile kaudset mõju, kas hoides selle suurust kontrolli all või vähendades selle võimet anda edasi teatavaid patogeene, ning seepärast tuleks neid pidada toimeaineks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses. |
(8) |
Määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks) kuuluvad sellised tooted, mida kasutatakse lülijalgsete tõrjeks muude meetmetega kui nende peletamine või ligimeelitamine. Kuna baktereid inokuleeritakse sääskedesse eesmärgiga avaldada sääskede populatsioonile tõrjuvat mõju, kuulub selline kasutamine tooteliigi 18 kirjelduse alla. |
(9) |
Bakterid või neid sisaldavad preparaadid avaldavad sääskedele tõrjuvat mõju muul viisil kui üksnes füüsilise või mehaanilise toime kaudu. |
(10) |
Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses tuleks baktereid või neid sisaldavaid preparaate käsitada aine või seguna, mis vastavalt koosnevad toimeainest või sisaldavad seda. Järelikult on bakterid või kõik neid baktereid sisaldavad preparaadid, niisuguses vormis nagu neid tarnitakse kasutajale sääskede inokuleerimiseks, biotsiidid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti a esimese taande tähenduses ja kuuluvad tooteliiki 18. |
(11) |
Kunstlikult nakatatud sääsed ei ole mikroorganismid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
(12) |
Kunstlikult nakatatud sääsed ei ole aine ega segu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (2) artikli 3 punktide 1 ja 2 tähenduses. Seega ei ole nad vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 2 punktidele a ja b kõnealuse määruse tähenduses ei aine ega segu. |
(13) |
Järelikult ei ole kunstlikult nakatatud sääsed toimeaine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses. Seega ei ole kunstlikult nakatatud sääsed biotsiid kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti a esimese taande tähenduses. |
(14) |
Kunstlikult nakatatud sääsed ei ole toode määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seega ei käsitata neid vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 2 punktile c tootena kõnealuse määruse tähenduses. Järelikult ei saa kunstlikult nakatatud sääski käsitada töödeldud tootena määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti l tähenduses. |
(15) |
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Wolbachia perekonda kuuluvaid baktereid või kõiki kõnealuseid baktereid sisaldavaid preparaate, mida kasutatakse nimetatud bakterite sääskedesse inokuleerimiseks, et tekitada kunstlikult nakatatud sääski vektorikontrolli eesmärgil, käsitatakse biotsiidina määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses.
Kunstlikult nakatatud sääski ei käsitata nakatamiseks kasutatud meetodist olenemata ei biotsiidi ega töödeldud tootena määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktide a ja l tähenduses.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 29. oktoober 2018
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).