ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 346 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
59. köide |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
20.12.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 346/1 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2281,
30. november 2016,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) seoses õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite ökodisaini nõuetega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt peab komisjon sätestama selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille puhul müügi- ja kaubandusmaht on märkimisväärne, millel on märkimisväärne keskkonnamõju ja mis võivad konstruktsiooni parandamise kaudu vähendada keskkonnamõju ilma liigsete kulutusteta. |
(2) |
Vastavalt direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktile a peaks komisjon vajaduse korral kehtestama rakendusmeetmed selliste toodete jaoks, millel on suur potentsiaal kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks väikeste kuludega, nagu õhukütteseadmed ja jahutusseadmed. Kõnealused rakendusmeetmed tuleks kehtestada kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõikes 3 viidatud korrale ning kooskõlas sama direktiivi artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele. Komisjon peaks kehtestatavate meetmete osas konsulteerima ökodisaini nõuandefoorumiga. |
(3) |
Komisjon on teinud mitmesuguseid ettevalmistavaid uuringuid, milles käsitletakse Euroopa Liidus enam kasutatavate õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutitega seotud tehnilisi, keskkonnaalaseid ning majanduslikke küsimusi. Uuringud kavandati koos ELi ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja nende tulemused on avalikustatud. |
(4) |
Käesoleva määruse seisukohalt on olulised õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite sellised omadused nagu energiatarbimine ja lämmastikoksiidide heide kasutamise ajal. Samuti on ajakohased külmutusagensite otsesed heited ja müraemissioon. |
(5) |
Ettevalmistavad uuringud näitasid, et õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite puhul ei ole vaja kehtestada nõudeid muude ökodisainiparameetrite kohta, millele on osutatud direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas. |
(6) |
Käesolevas määruses tuleks käsitleda õhukütteseadmeid, jahutusseadmeid ja kõrgel temperatuuril käitatavaid protsessijahuteid, mis kasutavad gaaskütuseid, vedelkütuseid ja elektrit, ning puhurkonvektoreid. |
(7) |
Kuna külmutusagenseid käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 517/2014 (2), ei sätestata käesolevas määruses konkreetseid nõudeid külmutusagensite kohta. |
(8) |
Samuti on tähtis õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite müraemissioon. Sellegipoolest mõjutab suurimat aktsepteeritavat müraemissiooni õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite töökeskkond. Peale selle saab võtta müraemissiooni mõju vähendamise lisameetmeid. Sellepärast ei kehtestata suurima lubatava müraemissiooni jaoks miinimumnõudeid. Müravõimsustaseme jaoks kehtestatakse nõutav teave. |
(9) |
2010. aastal oli ELis õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite aastane hinnanguline energiatarbimine kokku 2 477 PJ (59 miljonit nafta ekvivalenttonni), mis vastab 107 miljonile tonnile süsinikdioksiidi heitele. Kui ei võeta erimeetmeid, on oodata, et õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite aastane energiatarbimine jõuab 2030. aastaks 2 534 PJ-ni (60 miljonit nafta ekvivalenttonni). |
(10) |
Nimetatud seadmete energiatarbimist saab vähendada, suurendamata nende seadmete ostu- ja käitamiskulusid kokku, kui kasutada olemasolevaid litsentsivabu tehnilisi lahendusi. |
(11) |
ELi aastane lämmastikoksiidide heide, mis eraldub peamiselt gaasiküttel töötavatest õhukuumutitest, oli 2010. aastal hinnanguliselt 36 miljonit SOx ekvivalenttonni (väljendatud nende panusena hapestumisele). 2030. aastaks on oodata nende heitkoguste vähenemist 22 miljoni SOx ekvivalenttonnini. |
(12) |
Olemasolevate litsentsivabade tehnoloogiate kasutamisega saab veelgi vähendada õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite eraldatavat heidet suurendamata nende seadmete ostu- ja käitamiskulusid kokku. |
(13) |
Käesolevas määruses esitatud ökodisaini nõuetega peaks 2030. aastaks saavutatama aastane energiasääst umbes 203 PJ (5 miljonit nafta ekvivalenttonni), mis vastab 9 miljonile tonnile süsinikdioksiidi heitele. |
(14) |
Käesolevas määruses esitatud ökodisaini nõuetega peaks 2030. aastaks saavutatama aastase lämmastikoksiidide heite vähenemine 2,6 miljonit SOx ekvivalenttonni. |
(15) |
Ökodisaininõuetega tuleks ühtlustada energiatõhusust ja lämmastikoksiidide heidet käsitlevad nõuded, mida kohaldatakse õhukütteseadmete ja jahutusseadmete puhul kogu ELis. See aitab parandada nii ühtse turu toimimist kui ka asjaomaste toodete keskkonnatoimet. |
(16) |
Käesolevas määruses sätestatud ökodisaini nõuded ei tohiks mõjutada õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate jahutite funktsionaalsust ega hinnaklassi lõpptarbija jaoks ning samuti ei tohiks need nõuded põhjustada kahjulikku mõju ei tervisele, ohutusele ega keskkonnale. |
(17) |
Tootjatele tuleks anda piisavalt aega oma toodete ümberprojekteerimiseks, et need vastaksid käesoleva määruse nõuetele. Kõnealuste nõuete kohaldamise kuupäeva sätestamisel tuleks seda arvesse võtta. Ajakavas tuleks arvesse võtta tootjate kulutusi, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul, kuid samal ajal tuleks tagada käesoleva määruse eesmärkide täitmine määratud kuupäevadeks. |
(18) |
Asjakohaste tootenäitajate määramisel tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismeetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (3) I lisas loetletud Euroopa standardiorganisatsioonide vastuvõetud ühtlustatud standardeid, kui need on olemas. |
(19) |
Kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikega 2 täpsustatakse käesolevas määruses, milliseid vastavushindamismenetlusi tuleb kohaldada. |
(20) |
Vastavuskontrollimise hõlbustamiseks peaksid tootjad esitama direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides sisalduvat teavet, kui see on seotud käesoleva määruse nõuetega. |
(21) |
Õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite keskkonnamõju edasiseks piiramiseks peaksid tootjad esitama teavet seadmete demonteerimise, ringlussevõtu ja/või kõrvaldamise kohta. |
(22) |
Lisaks käesolevas määruses sätestatud õiguslikult siduvatele nõuetele tuleks sätestada parimate võimalike tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlustasemed, et tagada õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite keskkonnatoimet iseloomustava teabe laialdane ja kerge kättesaadavus. |
(23) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded järgmiste seadmete turule laskmiseks ja/või kasutuselevõtuks:
a) |
õhukütteseadmed, mille nimiküttevõimsus on kuni 1 MW; |
b) |
jahutusseadmed ja kõrgel temperatuuril käitatavad protsessijahutid, mille nimijahutusvõimsus on kuni 2 MW; |
c) |
puhurkonvektorid. |
2. Käesolevat määrust ei kohaldata toodetele, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:
a) |
tooted, mis on seoses kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega hõlmatud komisjoni määrusega (EL) 2015/1188 (4); |
b) |
tooted, mis on seoses õhukonditsioneeride ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega hõlmatud komisjoni määrusega (EL) nr 206/2012 (5); |
c) |
tooted, mis on seoses ruumi kütmiseks ette nähtud seadmete ja veesoojendi-kütteseadmete ökodisaini nõuetega hõlmatud komisjoni määrusega (EL) nr 813/2013 (6); |
d) |
tooted, mis on seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega hõlmatud komisjoni määrusega (EL) 2015/1095 (7); |
e) |
olmejahutid, mille väljuva vee temperatuur on alla +2 °C, ja kõrgel temperatuuril käitatavad protsessijahutid, mille väljuva vee temperatuur on alla +2 °C või üle +12 °C; |
f) |
tooted, mis on projekteeritud töötama eelkõige biokütustel; |
g) |
tahkekütustel töötavad tooted; |
h) |
tooted, mis kütuste põletamise või muundamisprotsesside abil kütavad või jahutavad koos elektrienergia tootmisega (koostootmine); |
i) |
tooted, mis sisalduvad paigaldistes, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL tööstusheidete kohta (8); |
j) |
kõrgel temperatuuril käitatavad protsessijahutid, milles kasutatakse eranditult aurustuskondensaatoreid; |
k) |
eritellimusel ainueksemplarina valmistatud tooted, mis pannakse kokku kohapeal; |
l) |
kõrgel temperatuuril käitatavad protsessijahutid, milles külmutamine toimub absorptsiooni teel, mille energiaallikana kasutatakse soojust, ning |
m) |
õhukütte- ja/või -jahutusseadmed, mille peamine funktsioon on toota või hoida kiiresti riknevaid tooteid kaubanduslikes, büroo- või tööstushoonetes kindlal temperatuuril ning mille puhul ruumi kütmine ja/või jahutamine on teisejärguline funktsioon ning mille puhul ruumi kütmise ja/või jahutamise funktsiooni energiatõhusus sõltub selle esmasest funktsioonist. |
Artikkel 2
Mõisted
Lisaks direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
1. „õhukütteseade“– seade:
a) |
mis on õhkküttesüsteem või süsteem, mis edastab soojust sellisesse süsteemi; |
b) |
millel on üks või mitu soojusgeneraatorit; ja |
c) |
mis võib sisaldada õhkküttesüsteemi, millega varustatakse soojendatavat ruumi õhku liigutava seadise abil soojendatud õhuga. |
Õhukütteseadmes kasutamiseks ettenähtud soojusgeneraator ning õhukütteseadme kest, millesse on ette nähtud paigutada selline soojusgeneraator, loetakse koos õhukütteseadmeks;
2. „õhkküttesüsteem“– osad ja/või seadmed, mis on vajalikud soojendatud õhuga varustamiseks õhku liigutava seadme abil, kas läbi kanali või otse köetud ruumi, eesmärgiga saavutada või säilitada inimestele sobiv soovitud ruumitemperatuur kinnises ruumis, nagu näiteks hoones või selle osades;
3. „soojusgeneraator“– osa õhukütteseadmest, mis toodab kasulikku soojust ühel või mitmel järgmisel viisil:
a) |
vedel- või gaaskütuste põletamine; |
b) |
elekterküttekeha läbiva elektrivoolu soojuslik toime; |
c) |
seob soojust ümbritsevast õhust, ventilatsioonisüsteemist väljuvast õhust, veest või maasoojusallika(te)st ning kannab selle soojuse auru kokkusurumise või neeldumistsüklit kasutades üle õhkküttesüsteemile; |
4. „jahutusseade“– seade:
a) |
on vesijahutussüsteem või süsteem, mis edastab sellisele süsteemile jahutatud õhku või vett ning |
b) |
millel on üks või mitu külmageneraatorit. |
Jahutusseadmes kasutamiseks ettenähtud külmageneraator ning jahutusseadme kest, millesse on ette nähtud paigutada selline külmageneraator, loetakse koos jahutusseadmeks;
5. „õhkjahutussüsteem“– osad või seadmed, mis on vajalikud jahutatud õhuga varustamiseks õhku liigutava seadise abil, kas läbi kanali või otse jahutatavasse ruumi juhtimise teel, et saavutada või säilitada inimestele sobiv soovitud ruumitemperatuur kinnises ruumis, nagu näiteks hoones või selle osades;
6. „vesijahutussüsteem“– osad või seadmed, mis on vajalikud jahutatud vee jaotamiseks ja soojuse ülekandmiseks siseruumidest jahutatud vette, eesmärgiga saavutada või säilitada inimestele sobiv soovitud ruumitemperatuur kinnises ruumis, nagu näiteks hoones või selle osades;
7. „külmageneraator“– jahutusseadme osa, mis tekitab temperatuuri erinevuse, mille tõttu on võimalik soojust soojusallikast ära tõmmata, jahutada siseruumi, ning juhatada soojus soojuseemaldisse, näiteks ümbritsevasse õhku, vette või maasse, kasutades selleks auru kokkusurumise või neeldumistsüklit;
8. „olmejahuti“– jahutusseade:
a) |
mille ruumis asuv soojusvaheti (aurusti) eemaldab soojust vesijahutussüsteemist (soojusallikast) ning millest väljuva vee temperatuur on +2 °C või enam; |
b) |
mis on varustatud külmageneraatoriga; |
c) |
mille välissoojusvaheti (kondensaator) vabastab eemaldatud soojuse ümbritsevasse õhku, vette või maa sees asuva(te)sse soojuseemaldi(te)sse; |
9. „puhurkonvektor“– seade, mis tagab siseruumis sundõhuringluse ühel või mitmel otstarbel – kütmine, jahutamine, niiskuse kõrvaldamine ja siseõhu filtreerimine –, eesmärgiga luua inimestele sobiv temperatuur, kuid mis ei hõlma kütte- ega jahutusallikat ega välissoojusvahetit. Seadmel võib olla vähesel määral kanaleid sissevõetava ja väljalastava õhu, sealhulgas konditsioneeritud õhu juhtimiseks. Seade võib olla konditsioneeritavasse ruumi sisse ehitatud või tal võib olla vastav ümbris, mis võimaldab seda paigutada konditsioneeritavasse ruumi. Sellel võib olla elektrivoolu soojuslikul toimel põhinev soojusgeneraator, mida kasutatakse ainult varusoojendina;
10. „kõrgel temperatuuril käitatav protsessijahuti“– seade:
a) |
millel on vähemalt üks kompressor, mis töötab või on ette nähtud töötama elektrimootori jõul, ja vähemalt üks aurusti; |
b) |
mis võimaldab jahutada maha ja püsivalt hoida vedeliku temperatuuri eesmärgiga jahutada külmutusseadet või -süsteemi ning see ei ole ette nähtud ruumi jahutamiseks inimestele sobiva temperatuuri loomiseks; |
c) |
mis suudab tagada nimikülmutusvõimsuse standardsetes nimitingimustes, kui siseruumis kasutatava soojusvaheti väljundtemperatuur on 7 °C; |
d) |
see võib, aga ei tarvitse sisaldada kondensaatorit, jahutusaine ringlusseadmeid ja muid lisaseadmeid; |
11. „nimijahutusvõimsus“ (P)– kilovattides [kW] väljendatud jahutusvõimsus, mis on võimalik saavutada täiskoormusel töötava kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahutiga ning mis on mõõdetud õhkjahutusega jahutitel sissetuleva õhu temperatuuril 35 °C ja vesijahutusega jahutitel sissetuleva vee temperatuuril 30 °C;
12. „kõrgel temperatuuril käitatav õhkjahutusega protsessijahuti“– kõrgel temperatuuril käitatav protsessijahuti, mille kondensatsioonipoole soojusülekandeaine on õhk;
13. „kõrgel temperatuuril käitatav vesijahutusega protsessijahuti“– kõrgel temperatuuril käitatav protsessijahuti, mille kondensatsioonipoole soojusülekandeaine on vesi või soojuskandja;
14. „biokütus“– biomassist toodetud kütus;
15. „biomass“– põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja sellega seotud tootmisharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest, pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev osa ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev osa;
16. „tahkekütus“– kütus, mis on tavalisel toatemperatuuril tahke;
17. „nimiküttevõimsus“ (Prated,h )– soojuspumba, õhukuumuti või puhurkonvektori küttevõimsus ruumi soojendamisel standardsetes nimitingimustes, väljendatud kilovattides [kW];
18. „nimijahutusvõimsus“ (Prated,c )– olmejahuti ja/või õhukonditsioneeri või puhurkonvektori jahutusvõimsus ruumi jahutamisel standardsetes nimitingimustes, väljendatud kilovattides [kW];
19. „standardsed nimitingimused“– olmejahutite, õhukonditsioneeride ja soojuspumpade töötingimused, mille juures neid katsetatakse, et määrata nende nimiküttevõimsus, nimijahutusvõimsus, müravõimsustase ja/või lämmastikoksiidide heide. Sisepõlemismootorit kasutavate toodete puhul on see mootori ekvivalentne pöörlemiskiirus (Erpmequivalent );
20. „väljuva vee temperatuur“– olmejahutist väljuva vee temperatuur, väljendatud Celsiuse kraadides.
II–V lisa jaoks vajalikud lisamõisted on esitatud I lisas.
Artikkel 3
Ökodisaininõuded ja ajakava
1. Õhukütteseadmete, jahutusseadmete, puhurkonvektorite ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.
2. Iga seadmeliigi ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale.
a) |
Alates 1. jaanuarist 2018:
|
b) |
Alates 26. septembrist 2018:
|
c) |
Alates 1. jaanuarist 2021:
|
3. Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse III lisas sätestatud nõuete kohaselt.
Artikkel 4
Vastavushindamine
Tootjad võivad valida, kas kasutada vastavushindamiseks direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud menetlust, IV lisas kirjeldatud projekti või kavandi sisemist kontrolli või nimetatud direktiivi V lisas kirjeldatud juhtimissüsteemi.
Tootjad esitavad tehnilise dokumentatsiooni, mis sisaldab käesoleva määruse II lisa punkti 5 alapunktis c sätestatud teavet.
Artikkel 5
Turujärelevalve eesmärgil tehtav kontroll
Liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve tegemisel käesoleva määruse IV lisas sätestatud kontrollimenetlust, et tagada käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuete täitmine.
Artikkel 6
Võrdlusalused
Soovituslikud võrdlusalused, et liigitada käesoleva määruse jõustumise ajal turul kättesaadavaid õhukütteseadmeid, jahutusseadmeid ja kõrgel temperatuuril käitatavaid protsessijahuteid parimate näitajatega seadmeteks, on esitatud V lisas.
Artikkel 7
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi seoses õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite tehnika arenguga. Komisjon esitab nimetatud läbivaatamise tulemused ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt 1. jaanuaril 2022. Läbivaatamisel hinnatakse eelkõige järgmisi tahke:
a) |
kas on asjakohane kehtestada külmutusagensitest tuleneva otsese kasvuhoonegaaside heitega seotud ökodisaini nõuded; |
b) |
kas on asjakohane kehtestada ökodisaini nõuded kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite jaoks, milles kasutatakse aurustiga protsessi, ning kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite jaoks, milles kasutatakse absorptsiooni; |
c) |
kas on asjakohane kehtestada õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite energiatõhususe ja lämmastikoksiidide heitega seotud rangemad ökodisaini nõuded; |
d) |
kas on asjakohane kehtestada õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite müraemissiooniga seotud rangemad ökodisaini nõuded; |
e) |
kas on asjakohane kehtestada nõuded heite kohta, lähtudes kasulikust soojus- või jahutusvõimsusest energiakulu asemel; |
f) |
kas on asjakohane kehtestada ökodisaini nõuded veesoojendi-õhukuumutitele; |
g) |
kas on asjakohane kehtestada ökodisaini nõuded koduses majapidamises kasutatavatele õhukütteseadmetele; |
h) |
kas on asjakohane kehtestada ökodisaini nõuded C2- ja C4-õhukuumutitele; |
i) |
kas on asjakohane kehtestada karmimad ökodisaini nõuded katusele paigaldatavatele ja kanalitega õhukonditsioneeridele ja soojuspumpadele; |
j) |
kas kolmanda isiku tehtud sertifitseerimine on asjakohane; |
k) |
kõigi toodete puhul kontrollimisel lubatud hälve, nagu on sätestatud IV lisas esitatud kontrollimenetluses. |
Artikkel 8
Erandid
1. Kuni 1. jaanuarini 2018 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele õhukütteseadmeid, jahutusseadmeid ja kõrgel temperatuuril käitatavaid protsessijahuteid, mis vastavad käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivatele siseriiklikele sätetele hooajalise energiatõhususe või hooajalise energiatõhususteguri kohta.
2. Kuni 26. septembrini 2018 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele õhukütteseadmeid ja jahutusseadmeid, mis vastavad käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivatele siseriiklikele sätetele lämmastikoksiidide heite kohta.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. november 2016
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 195).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).
(4) Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1188, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 193, 21.7.2015, lk 76).
(5) Komisjoni 6. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 206/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega (ELT L 72, 10.3.2012, lk 7).
(6) Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 813/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 136).
(7) Komisjoni 5. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/1095, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega (ELT L 177, 8.7.2015, lk 19).
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).
I LISA
II–V lisas kasutatavad mõisted
Peale direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud mõistete kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
üldmõisted:
1) „teisendustegur“ (CC)– tegur, mis kajastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (1) IV lisas esitatud ELi hinnangulist keskmist elektritootmistõhusust – 40 %; teisendusteguri väärtus on 2,5;
2) „ülemine kütteväärtus“ (GCV)– ühe kütuseühiku täielikul põlemisel eralduv kogu soojushulk, mis tekib hapnikuga põlemisel ja põlemissaaduste jahtumisel ümbritseva keskkonna temperatuurile; see suurus sisaldab ka kütuses leiduvast veest ja kütuses leiduva vesiniku põlemisel tekkiva veeauru kondenseerumissoojust;
3) „globaalse soojendamise potentsiaal“ (GWP)– kasvuhoonegaasi mõju kliima soojenemisele võrreldes süsihappegaasi (CO2) vastava mõjuga, mis arvutatakse kui ühe kilogrammi kasvuhoonegaasi potentsiaal soojendada 100 aasta jooksul maailma kliimat võrrelduna ühe kilogrammi süsihappegaasi (CO2) sellise potentsiaaliga; vaadeldavad GWP-väärtused on esitatud määruse (EL) nr 517/2014 I, II ja IV lisas; külmutusagensisegude GWP-väärtused põhinevad määruse (EL) nr 517/2014 IV lisas esitatud meetodil;
4) „õhu vooluhulk“– õhuvooluhulk [m3/h], mis on mõõdetud olmejahuti, õhukonditsioneeri või soojuspumba ja puhurkonvektori ruumis asuva ja/või (kui asjakohane) väljas asuva osa õhuväljalaskeava juures jahutamise (või jahutusfunktsioonita seadme korral kütmise) standardsetel nimitingimustel;
5) „müravõimsustase“ (LWA )– A-kaalutud müravõimsustase [dB] mõõdetuna standardsetel nimitingimustel siseruumis ja/või väljas;
6) „lisakütteseade“– õhukütteseadme soojusgeneraator, mis toodab lisasoojust ajal, mil küttekoormus ületab põhisoojusgeneraatori küttevõimsuse;
7) „põhisoojusgeneraator“– sellise õhukütteseadme soojusgeneraator, mille toodetud soojus moodustab küttehooajal toodetud kogusoojusest kõige suurema osa;
8) „kütmise sesoonne energiatõhusus“ (ηs,h )– õhukütteseadme aastase võrdlusküttevajaduse (asjaomasel küttehooajal) ja aastase tarbitud kütmisenergia suhe [ %] korrigeerituna temperatuuriregulaatori mõju ja põhjaveepumba/-pumpade elektritarbimisega (kui asjakohane);
9) „jahutamise sesoonne energiatõhusus“ (ηs,c )– jahutusseadme aastase võrdlusjahutusvajaduse (asjaomasel jahutusperioodil) ja aastase tarbitud jahutusenergia suhe [ %] korrigeerituna temperatuuriregulaatori mõju ja põhjaveepumba/-pumpade elektritarbimisega (kui asjakohane);
10) „temperatuuriregulaator“– seade, mis võimaldab lõppkasutajal seadistada ruumitemperatuuri teatavateks ajavahemikeks ja edastab andmeid (nt tegelik ruumi- ja/või välistemperatuur) õhukütte- või jahutamistoote liidesele (nt protsessor), aidates sellega reguleerida ruumitemperatuuri;
11) „konkreetse välistemperatuuri järjekorranumber“ (binj )– sellise välistemperatuuri (Tj ) järjekorranumber kraadtundide tabelis, millele vastab teatav arv sellise välistemperatuuriga kraadtunde (hj ), nagu on esitatud III lisa tabelites 26–28;
12) „kraadtunnid“ (hj )– iga konkreetse välistemperatuuri tundide arv hooajal (väljendatuna tundidena aastas), nagu on esitatud III lisa tabelites 26–28;
13) „ruumitemperatuur“ (Tin )– kuivtermomeetriga määratud ruumitemperatuur [°C] (suhtelist niiskust võib näidata sellele vastava märgtermomeetri näiduga);
14) „välistemperatuur“ (Tj )– kuivtermomeetriga mõõdetud välisõhutemperatuur [°C] (välisõhu suhtelist niiskust võib näidata sellele vastava märgtermomeetri näiduga);
15) „võimsuse reguleerimine“– soojuspumba, õhukonditsioneeri, olmejahuti või kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti võime muuta oma kütmis- või jahutusvõimsust külmutusagensi mahulise vooluhulga muutmisega; see võime on fikseeritud, kui mahulist vooluhulka ei saa muuta; astmeline, kui mahulist vooluhulka saab muuta kahe astme piires; ja muudetav, kui mahulist vooluhulka on võimalik muuta kolme või enama astme piires;
16) „kaotegur“ ((Cdh ) kütmise korral või (Cdc ) jahutamise või külmutamise korral)– toote tsüklilisest tööst tingitud tõhususe vähenemise näitaja; kui seda ei mõõdeta, kasutatakse õhukonditsioneeri või soojuspumba korral kaoteguri vaikeväärtust 0,25 ja olmejahuti või kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti korral 0,9;
17) „lämmastikoksiidide heide“– gaasilist või vedelkütust kasutava õhukütte- või jahutusseadme tekitatav lämmastikmonooksiidi ja lämmastikdioksiidi summaarne heide väljendatuna lämmastikdioksiidi sisaldusena [mg/kWh] kütuse ülemise kütteväärtuse alusel nimiküttevõimsusel;
õhukuumutitega seotud mõisted:
18) „õhukuumuti“– õhukütteseade, mis annab soojuse soojusgeneraatorilt üle otse õhule ja salvestab või levitab seda õhkküttesüsteemis;
19) „gaasilist või vedelkütust kasutav õhukuumuti“– õhukuumuti, mis kasutab gaasilist või vedelkütust põletavat soojusgeneraatorit;
20) „elektriline õhukuumuti“– õhukuumuti, mis kasutab elektrivoolu soojuslikul toimel põhinevat soojusgeneraatorit;
21) „B1-tüüpi õhukuumuti“– gaasilist või vedelkütust kasutav õhukuumuti, mis on mõeldud ühendamiseks korstnaga, mis viib ruumist, kus B1-tüüpi õhukuumuti asub, välja põlemissaaduste jäägid, ja võtma põlemiseks vajalikku õhku otse ruumist; B1-tüüpi õhukuumutit turustatakse ainult B1-tüüpi õhukuumutina;
22) „C2-tüüpi õhukuumuti“– gaasilist või vedelkütust kasutav õhukuumuti, mis võtab põlemiseks vajalikku õhku ühislõõrisüsteemist, millega on ühendatud mitu seadet, ja mis juhib põlemissaaduste jäägid samasse lõõrisüsteemi; C2-tüüpi õhukuumutit turustatakse ainult C2-tüüpi õhukuumutina;
23) „C4-tüüpi õhukuumuti“– gaasilist või vedelkütust kasutav õhukuumuti, mis võtab põlemiseks vajalikku õhku ühislõõrisüsteemist, millega on ühendatud mitu seadet, ja mis juhib põlemissaaduste jäägid lõõrisüsteemi eraldi lõõri; C4-tüüpi õhukuumutit turustatakse ainult C4-tüüpi õhukuumutina;
24) „miinimumvõimsus“– õhukuumuti vähim küttevõimsus (Pmin ) [kW];
25) „kasutegur nimiküttevõimsusel“ (ηnom )– nimiküttevõimsuse ja selle saavutamiseks kasutatava koguenergia suhe [%], kusjuures kogusisendenergia on arvutatud gaasilise või vedelkütuse korral kütuse ülemise kütteväärtuse järgi;
26) „kasutegur miinimumvõimsusel“ (ηpl )– miinimumküttevõimsuse ja selle saavutamiseks kasutatava koguenergia suhe [%], kusjuures kogusisendenergia on arvutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi;
27) „kütmise sesoonne energiatõhusus tööseisundis“ (ηs,on )– sesoonse energiatõhususe ja kiirgusliku kasuteguri korrutis, väljendatud protsentides;
28) „sesoonne energiatõhusus“ (ηs,th )– nimiküttevõimsusel määratud kasuteguri ja miinimumvõimsusel määratud kasuteguri kaalutud keskmine, võttes arvesse välispiirete soojuskadu;
29) „kiirgustõhusus“ (ηs,flow )– tööseisundi kütmise sesoonse energiatõhususe arvutamisel kasutatav korrektsioon, milles arvestatakse soojendatava õhu ekvivalentset voolukiirust ja küttevõimsust;
30) „välispiirete soojuskaotegur“ (Fenv )– kütmise sesoonses energiatõhususes sisalduv soojuskadu [%], mis on tingitud soojusgeneraatori tekitatud soojuse kaost väljapoole köetavat ruumi;
31) „lisaelektritarbimine“– kütmise sesoonses energiatõhususes sisalduv energiakadu [%], mis on tingitud elektrienergia tarbimisest nimiküttevõimsusel (elmax ), miinimumvõimsusel (elmin ) ja ooteseisundis (elsb );
32) „püsisüütajakadu“– kütmise sesoonses energiatõhususes sisalduv kadu [%], mis on tingitud süütepõleti energiatarbimisest;
33) „püsisüütaja energiatarbimine“ (Pign )– põhipõleti süütamiseks ette nähtud süütepõleti (mille saab kustutada ainult kasutaja) tarbitav energia [W] kütuse ülemise kütteväärtuse alusel;
34) „õhulõõri soojuskadu“– kütmise sesoonses energiatõhususes sisalduv energiakadu [%] ajal, mil põhigeneraator ei tööta;
soojuspumpade, õhukonditsioneeride ja olmejahutitega seotud mõisted:
35) „soojuspump“– õhukütteseade:
a) |
mille välissoojusvaheti (aurusti) kogub soojust ümbritsevast õhust, ventilatsiooniõhust, veest või pinnasest; |
b) |
mille soojusgeneraator kasutab auru kokkusurumise tsüklit või neeldumistsüklit; |
c) |
mille ruumis asuv soojusvaheti (kondensaator) eraldab soojust õhkküttesüsteemi; |
d) |
millel võib olla lisakütteseade; |
e) |
mis võib olla reverseeritav, mille korral võib see toimida õhukonditsioneerina; |
36) „õhk-õhk-soojuspump“– soojuspump, mille soojusgeneraator töötab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimuva auru kokkusurumise tsükliga ning välissoojusvaheti (aurusti) võimaldab võtta soojust ümbritsevast õhust;
37) „vesi/soojuskandja-õhk-soojuspump“– soojuspump, mille soojusgeneraator töötab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimuva auru kokkusurumise tsükliga ning välissoojusvaheti (aurusti) võimaldab soojuse ülekandumist vee või soojuskandjaga;
38) „katusele paigaldatav soojuspump“– elektrikompressoriga õhk-õhk-soojuspump, mille aurusti, kompressor ja kondensaator on ühendatud üheks seadmeks;
39) „neeldumistsükliga soojuspump“– soojuspump, mille soojusgeneraator kasutab kütuste välisel põlemisel põhinevat neeldumistsüklit ja/või soojust;
40) „mitmeosaline soojuspump“– soojuspump, mis koosneb mitmest siseruumis paiknevast seadmest, ühest või mitmest külmutusahelast, ühest või mitmest kompressorist ja ühest või mitmest välisest seadmest ning mille ruumisiseseid seadmeid võib, aga ei pruugi saada eraldi juhtida;
41) „õhukonditsioneer“– jahuti, mida kasutatakse ruumide jahutamiseks ja:
a) |
mille ruumis asuv soojusvaheti (aurusti) kogub soojust õhkjahutussüsteemist (soojusallikas); |
b) |
mille külmageneraator kasutab auru kokkusurumise tsüklit või neeldumistsüklit; |
c) |
mille välissoojusvaheti (kondensaator) eraldab soojust ümbritsevasse õhku, vette või pinnasesse (soojusvastuvõtjad) ja millel võib olla väljastpoolt lisatud vee aurustumisel põhinev soojusülekanne; |
d) |
mis võib olla reverseeritav, mille puhul võib see toimida soojuspumbana; |
42) „õhk-õhk-konditsioneer“– õhukonditsioneer, millel on külmageneraator, mis kasutab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimuvat auru kokkusurumise tsüklit ning mille välissoojusvaheti (kondensaator) võimaldab soojuse ülekandumist õhku;
43) „vesi/soojuskandja-õhk-konditsioneer“– õhukonditsioneer, millel on külmageneraator, mis kasutab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimivat auru kokkusurumise tsüklit ning mille välissoojusvaheti (kondensaator) võimaldab soojuse ülekandumist vee või soojuskandjaga;
44) „katusele paigaldatav õhukonditsioneer“– elektrikompressoriga õhk-õhk-konditsioneer, mille aurusti, kompressor ja kondensaator on ühendatud üheks seadmeks;
45) „mitmeosaline õhukonditsioneer“– õhukonditsioneer, mis koosneb mitmest siseruumis paiknevast seadmest, ühest või mitmest külmutusahelast, ühest või mitmest kompressorist ja ühest või mitmest välisest seadmest ning mille ruumisiseseid seadmeid võib, aga ei pruugi saada eraldi juhtida;
46) „neeldumistsükliga õhukonditsioneer“– konditsioneer, mille külmageneraator kasutab neeldumistsüklit, mis põhineb väljaspool toimuval kütuste põletamisel ja/või soojusel;
47) „õhk-vesi-olmejahuti“– olmejahuti, mille külmageneraator kasutab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimivat auru kokkusurumise tsüklit ning välissoojusvaheti (kondensaator) võimaldab soojuse ülekandumist õhku (sh väljastpoolt lisatud vee aurustumisel põhinevat soojusülekannet õhku);
48) „vesi/soojuskandja-vesi-olmejahuti“– olmejahuti, mille külmageneraator kasutab elektri- või sisepõlemismootori jõul toimivat auru kokkusurumise tsüklit ning välissoojusvaheti (kondensaator) võimaldab soojuse ülekandumist vee või soojuskandjaga (v.a lisatud vee aurustumisel põhinev soojusülekanne);
49) „neeldumistsükliga olmejahuti“– olmejahuti, mille külmageneraator kasutab neeldumistsüklit, mis põhineb väljaspool toimuval kütuste põletamisel ja/või soojusel;
soojuspumpade, õhukonditsioneeride ja olmejahutitega seotud arvutusmõisted:
50) „arvutuslikud võrdlustingimused“– III lisa tabelis 24 esitatud andmete kogum, mis sisaldab arvutuslikku võrdlustemperatuuri, maksimaalset tasakaalutemperatuuri ja maksimaalset piirtöötemperatuuri;
51) „arvutuslik võrdlustemperatuur“– välistemperatuur kas jahutamiseks (Tdesign,c ) või kütmiseks (Tdesign,h ) [°C] III lisa tabeli 24 kohaselt, mille puhul osalise koormuse tegur on 1 ja mis muutub olenevalt jahutus- või küttehooajast;
52) „tasakaalutemperatuur“ (Tbiv )– tootja esitatud välistemperatuur (Tj ) [°C], mille juures on esitatud soojusvõimsus võrdne osalise küttekoormusega ja millest madalamal temperatuuril on osalise küttekoormuse saavutamiseks vaja esitatud küttevõimsust täiendada elektrilise varusoojendi võimsusega;
53) „piirtöötemperatuur“ (Tol )– tootja esitatud välistemperatuur [°C] kütmiseks, millest madalamal temperatuuril ei suuda soojuspump tagada mingit küttevõimsust ja esitatud küttevõimsus on 0;
54) „osalise koormuse tegur“ (pl(Tj ))– välistemperatuur miinus 16 °C jagatuna arvutusliku võrdlustemperatuuriga miinus 16 °C kas jahutamise või kütmise korral;
55) „hooaeg“– ümbritseva keskkonna tingimused, mis tähistavad kas kütte- või jahutushooaega ning näitavad hooaja kõigi välistemperatuuride kraadtunde;
56) „osaline küttekoormus“ (Ph(Tj ))– küttekoormus [kW] konkreetse välistemperatuuri korral, mis saadakse arvutusliku küttekoormuse korrutamisel osalise koormuse teguriga;
57) „osaline jahutuskoormus“ (Pc(Tj ))– jahutuskoormus [kW] konkreetse välistemperatuuri korral, mis saadakse arvutusliku jahutuskoormuse korrutamisel osalise koormuse teguriga;
58) „sesoonne energiatõhusustegur“ (SEER)– õhukonditsioneeri või olmejahuti üldine energiatõhusustegur jahutushooajal arvutatuna aastase võrdlusjahutusvajaduse jagamisel aastas jahutamiseks kuluva energiaga;
59) „sesoonne soojustegur“ (SCOP)– elektrit kasutava soojuspumba üldine soojustegur küttehooaja kohta arvutatuna aastase võrdlusküttevajaduse jagamisel aastase kütteenergiatarbimisega;
60) „aastane võrdlusjahutusvajadus“ (QC )– võrdlusjahutusvajadus [kWh], mis tuleb võtta aluseks SEERi arvutamisel ja mille leidmiseks korrutatakse arvutuslik jahutuskoormus Pdesign,c jahutuse tööseisundi ekvivalenttundide arvuga (HCE );
61) „aastane võrdlusküttevajadus“ (QH )– määratud küttehooaja võrdlusküttevajadus [kWh], mis tuleb võtta aluseks SCOPi arvutamisel ja mille leidmiseks korrutatakse arvutuslik küttekoormus (Pdesign,h ) kütmise tööseisundi ekvivalenttundide arvuga (HHE );
62) „aastane jahutusenergiatarbimine“ (QCE )– energia [kWh], mida on vaja aastase võrdlusjahutusvajaduse katmiseks ning mille leidmiseks jagatakse aastane võrdlusjahutusvajadus tööseisundi sesoonse energiatõhususteguriga SEERon ning seadme elektritarbimisega jahutushooajal termostaadi algatatud puhke-, oote-, puhke- ja kambrikütteseisundis;
63) „aastane kütteenergiatarbimine“ (QHE )– energia [kWh], mida on vaja aastase võrdlusküttevajaduse rahuldamiseks määratud küttehooajal ning mille leidmiseks jagatakse aastane võrdlusküttevajadus sesoonse soojusteguriga tööseisundis (SCOPon ) ja seadme elektritarbimisega küttehooajal termostaadiga algatatud puhkeseisundis, ooteseisundis, puhkeseisundis ja kambrikütteseisundis;
64) „jahutuse tööseisundi ekvivalenttundide arv“ (HCE )– hinnanguline tundide arv aastas, mille jooksul peab seade tagama arvutusliku jahutuskoormuse (Pdesign,c ), et saaks rahuldatud aastane võrdlusjahutusvajadus;
65) „kütmise tööseisundi ekvivalenttundide arv“ (HHE )– hinnanguline tundide arv aastas, mille jooksul soojuspumbaga õhukütteseade peab tagama arvutusliku küttekoormuse, et rahuldada aastane võrdlusküttevajadus;
66) „sesoonne energiatõhusustegur tööseisundis“ (SEERon )– jahutuse tööseisundis seadme keskmine energiatõhusustegur, mille saamiseks arvestatakse osalist koormust ja välistemperatuuridele vastavaid energiatõhusustegureid (EERbin (Tj )) ning mis on kaalutud kraadtundidega;
67) „sesoonne soojustegur tööseisundis“ (SCOPon )– tööseisundis soojuspumba keskmine soojustegur küttehooajal, mille arvutamisel võetakse arvesse osalist koormust, varuelektriküttevõimsust (vajaduse korral) ja välistemperatuuridele vastavaid soojustegureid (COPbin (Tj )) ning mis kaalutakse vastavate kraadtundidega;
68) „konkreetsele välistemperatuurile vastav soojustegur“ (COPbin (Tj ))– soojuspumba soojustegur hooaja konkreetse välistemperatuuri (Tj ) korral, mille arvutamisel võetakse arvesse osalist koormust, esitatud võimsust ja esitatud soojustegurit (COPd (Tj )) ning mis on muude välistemperatuuride jaoks leitav inter- või ekstrapoleerimisega ja mida vajaduse korral parandatakse sobiva kaoteguriga;
69) „välistemperatuurile vastav energiatõhusustegur“ (EERbin (Tj ))– hooaja igale konkreetsele välistemperatuurile (Tj ) vastav energiatõhusustegur, mis on saadud osalise koormuse, esitatud võimsuse ja esitatud energiatõhususteguri (EERd (Tj )) alusel ning mis on muude välistemperatuuride jaoks leitav inter- või ekstrapoleerimisega ja mida vajaduse korral parandatakse sobiva kaoteguriga;
70) „esitatud küttevõimsus“ (Pdh(Tj ))– konkreetsele välistemperatuuri (Tj ) ja ruumitemperatuuri (Tin ) kombinatsioonile vastav soojuspumba auru kokkusurumise tsükli küttevõimsus [kW], mille on avaldanud tootja;
71) „esitatud jahutusvõimsus“ (Pdc(Tj ))– konkreetsele välistemperatuuri (Tj ) ja ruumitemperatuuri (Tin ) kombinatsioonile vastav õhukonditsioneeri või olmejahuti auru kokkusurumise tsükli jahutusvõimsus [kW], mille on esitanud tootja;
72) „arvutuslik küttekoormus“ (Pdesign,h )– arvutuslikul võrdlustemperatuuril soojuspumbale rakendatav küttekoormus [kW], mis võrdub osalise küttekoormusega, kui välistemperatuur (Tj ) on võrdne kütmise arvutusliku võrdlustemperatuuriga (Tdesign,h );
73) „arvutuslik jahutuskoormus“ (Pdesign,c )– olmejahutile või õhukonditsioneerile arvutuslikel võrdlustingimustel rakendatav jahutuskoormus [kW], mis on võrdne esitatud jahutusvõimsusega, kui välistemperatuur (Tj ) on võrdne jahutamise arvutusliku võrdlustemperatuuriga (Tdesign,c );
74) „esitatud soojustegur“ (COPd (Tj ))– soojustegur piiratud arvu välistemperatuuride (Tj ) korral;
75) „esitatud energiatõhusustegur“ (EERd (Tj ))– energiatõhusustegur piiratud arvu välistemperatuuride (Tj ) korral;
76) „varuelektrikütte võimsus“ (elbu(Tj ))– sellise reaalse või oletatava lisakütteseadme küttevõimsus [kW], mille COP on 1 ja mis täiendab esitatud küttevõimsust (Pdh(Tj )), et saavutada osaline küttekoormus (Ph(Tj )) juhul, kui konkreetse välistemperatuuri (Tj ) korral on Pdh(Tj ) väiksem kui Ph(Tj );
77) „võimsustegur“– osalise küttekoormuse (Ph (Tj )) ja esitatud küttevõimsuse (Pdh (Tj )) jagatis või osalise jahutuskoormuse (PC(Tj )) ja esitatud jahutusvõimsuse (Pdc (Tj )) jagatis;
õhukütte- ja jahutusseadmete kütmise või jahutuse sesoonse energiatõhususe arvutamisega seotud tööseisundid:
78) „tööseisund“– seadmes sisselülitatud kütte- või jahutusseisund hoone kütte- või jahutuskoormuse ajal; see võib sisaldada seadme tsüklilist sisse- ja väljalülitumist, et saavutada või hoida ruumis vajalikku õhutemperatuuri;
79) „ooteseisund“– olek, milles õhukuumuti, olmejahuti, õhukonditsioneer või soojuspump on ühendatud vooluvõrku, sõltub sealt saadavast sisendenergiast ning võimaldab kasutada üksnes järgmisi funktsioone, mis võivad toimida määramata aja jooksul: taasaktiveerimisfunktsioon eraldi või koos kas ainult selle funktsiooni ja/või teabe või oleku kuvamisega;
80) „taasaktiveerimisfunktsioon“– funktsioon, mis hõlbustab lisafunktsioone (sh põhifunktsiooni) pakkuvate teiste seisundite (sh tööseisundi) sisselülitamist, kasutades eraldiseisvat lülitit (sh kaugjuhtimist võrgu kaudu), sisemist sensorit või taimerit;
81) „teabe või oleku kuvamine“– pidev funktsioon, mis annab teavet või kuvab seadme olekut (sh kella);
82) „puhkeseisund“– olek, milles olmejahuti, õhukonditsioneer või soojuspump on ühendatud vooluvõrku, kuid ei täida ühtegi funktsiooni; puhkeseisundiks loetakse ka olek, milles on kuvatud üksnes teave, et seade on puhkeseisundis, samuti olek, milles Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/108/EÜ (2) kohaselt täidetakse ainult elektromagnetilise ühilduvuse tagamiseks vajalikke funktsioone;
83) „termostaadi algatatud puhkeseisund“– olek ajal, mil puudub jahutus- või küttekoormus ja mille korral on jahutus- või küttefunktsioon küll sisse lülitatud, kuid seade ei tööta; tsüklilisi sisse- ja väljalülitumisi tööseisundis ei loeta termostaadi algatatud puhkeseisundiks;
84) „kambrikütteseisund“– olek, milles seade on aktiveerinud kütteseadise, et vältida külmutusagensi liikumist kompressorisse, et piirata külmutusagensi kontsentratsiooni õlis kompressori käivitumisel;
85) „energiatarbimine puhkeseisundis“ (POFF )– seadme energiatarbimine [kW] ajal, mil seade on puhkeseisundis;
86) „energiatarbimine termostaadi algatatud puhkeseisundis“ (PTO )– seadme energiatarbimine [kW] ajal, mil seade on termostaadi algatatud puhkeseisundis;
87) „energiatarbimine ooteseisundis“ (PSB )– seadme energiatarbimine [kW] ajal, mil seade on ooteseisundis;
88) „energiatarbimine kambrikütteseisundis“ (PCK )– seadme energiatarbimine [kW] ajal, mil seade on kambrikütteseisundis;
89) „puhkeseisundi tundide arv“ (HOFF )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat puhkeseisundis ning mis sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;
90) „termostaadi algatatud puhkeseisundi tundide arv“ (HTO )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat termostaadi algatatud puhkeseisundis ning mis sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;
91) „ooteseisundi tundide arv“ (HSB )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat ooteseisundis ning mis sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;
92) „kambrikütteseisundi tundide arv“ (HCK )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat kambrikütte tööseisundis ning mis sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;
kütuseid kasutavate õhukonditsioneeride, olmejahutite ja soojuspumpadega seotud arvutusmõisted:
93) „sesoonne primaarenergia tegur jahutusseisundis“ (SPERc )– kütusel töötava õhukonditsioneeri või olmejahuti üldine energiatõhusustegur jahutushooajal;
94) „sesoonne gaasikasutustõhusus jahutusseisundis“ (SGUEc )– gaasikasutustõhusus kogu jahutushooajal;
95) „gaasikasutustõhusus osalisel koormusel“– gaasi kasutamise tõhusus jahutamisel (GUEc,bin ) või kütmisel (GUEh,bin ) teatud välistemperatuuri (Tj ) korral;
96) „gaasikasutustõhusus esitatud võimsusel“– gaasi kasutamise tõhusus jahutamisel (GUEcDC ) või kütmisel (GUEhDC ) esitatud võimsuse tingimustes (esitatud III lisa tabelis 21) korrigeerituna seadme võimaliku tsüklilise toimimisega, kui efektiivne jahutusvõimsus (QEc ) ületab jahutuskoormust (Pc (Tj )) või efektiivne küttevõimsus (QEh ) ületab küttekoormust (Ph (Tj ));
97) „efektiivne jahutusvõimsus“ (QEc )– mõõdetud jahutusvõimsus [kW], mida on korrigeeritud soojusega, mis pärineb läbi ruumisisese soojusvaheti soojusülekandeaine ringlust tekitavast seadmest (pump/pumbad või puhur/puhurid);
98) „efektiivne soojustagastusvõimsus“– mõõdetud soojustagastusvõimsus (kütmise korral (QEhr,h ) ja jahutamise korral (QEhr,c )) [kW], mida on korrigeeritud soojusega, mis pärineb soojustagastusahela seadmest (pump/pumbad);
99) „mõõdetud sisendsoojus jahutamiseks“ (Qgmc )– mõõdetud sisendkütuse panus [kW] osalise koormuse tingimustes (esitatud III lisa tabelis 21);
100) „sesoonne lisaenergiategur jahutusseisundis“ (SAEFc )– lisaenergiatõhusus jahutushooajal, võttes arvesse ka termostaadi algatatud puhkeseisundit, ooteseisundit, puhkeseisundit ja kambrikütteseisundit;
101) „aastane võrdlusjahutusvajadus“ (QC )– aastane jahutusvajadus arvutatuna arvutusliku jahutuskoormuse (Pdesign,c ) korrutamisega jahutuse tööseisundi ekvivalenttundide arvuga (HCE );
102) „sesoonne lisaenergiategur jahutuse tööseisundis“ (SAEFc,on )– lisaenergiatõhusus määratud jahutushooajal, mitte arvestades termostaadi algatatud puhkeseisundit, ooteseisundit, puhkeseisundit ja kambrikütteseisundit;
103) „lisaenergiategur jahutusseisundis osalisel koormusel“ (AEFc,bin )– lisaenergiatõhusus jahutamisel konkreetse välistemperatuuri (Tj ) korral;
104) „sisendelektrienergia jahutusseisundis“ (PEc )– efektiivne sisendelektrienergia jahutamisel [kW];
105) „sesoonne primaarenergia tegur kütteseisundis“ (SPERh )– kütusel töötava soojuspumba üldine energiatõhusustegur, mis iseloomustab küttehooaega;
106) „sesoonne gaasikasutustõhusus kütteseisundis“ (SGUEh )– gaasikasutustõhusus küttehooajal;
107) „efektiivne jahutusvõimsus“ (QEh )– mõõdetud küttevõimsus [kW], mida on korrigeeritud soojusega, mis pärineb seadmest (pump/pumbad või puhur/puhurid), mis tekitab soojusülekandeaine ringlust läbi ruumisisese soojusvaheti;
108) „mõõdetud sisendsoojus kütmiseks“ (Qgmh )– mõõdetud kütuse sisendkogus [kW] osalise koormuse tingimustes (esitatud III lisa tabelis 21);
109) „sesoonne lisaenergiategur kütteseisundis“ (SAEFh )– lisaenergiatõhusus küttehooajal, võttes arvesse ka termostaadi algatatud puhkeseisundit, ooteseisundit, puhkeseisundit ja kambrikütteseisundit;
110) „aastane võrdlusküttevajadus“ (QH )– aastane küttevajadus arvutatuna arvutusliku küttekoormuse korrutamisel kütmise aastase kütmise tööseisundi ekvivalenttundide arvuga (HHE );
111) „sesoonne lisaenergiategur kütmise tööseisundis“ (SAEFh,on )– lisaenergiatõhusus küttehooajal, mitte arvestades termostaadi algatatud puhkeseisundit, ooteseisundit, puhkeseisundit ja kambrikütteseisundit;
112) „lisaenergiategur kütteseisundis osalisel koormusel“ (AEFh,bin )– lisaenergiatõhusus kütmisel konkreetse välistemperatuuri Tj korral;
113) „lisaenergiategur esitatud võimsusel“– lisaenergiategur jahutamisel (AEFc,dc ) või kütmisel (AEFh,dc ) osalise koormuse tingimustes (esitatud III lisa tabelis 21) korrigeerituna seadme võimaliku tsüklilise toimimisega, kui efektiivne jahutusvõimsus (QEc ) ületab jahutuskoormust (Pc (Tj )) või efektiivne küttevõimsus (QEh ) ületab küttekoormust (Ph (Tj ));
114) „sisendelektrienergia kütteseisundis“ (PEh )– efektiivne sisendelektrienergia kütmisel [kW];
115) „sisepõlemismootoriga soojuspumpade, olmejahutite ja õhukonditsioneeride NOx-heited“– sisepõlemismootoriga soojuspumpade, olmejahutite ja õhukonditsioneeride tekitatud lämmastikmonooksiidi ja lämmastikdioksiidi heidete summa mõõdetuna standardsetel nimitingimustel, kasutades mootori ekvivalentset pöörlemiskiirust, ja väljendatuna lämmastikdioksiidi kogusena [mg] kütteenergia [kWh] kohta, kasutades kütuse ülemist kütteväärtust;
116) „mootori ekvivalentne pöörlemiskiirus“ (Erpmequivalent )– sisepõlemismootori pöörlemiskiirus [p/min], mis on arvutatud 70, 60, 40 ja 20 % osalise küttekoormuse korral (või jahutuskoormuse korral, kui kütmisfunktsioon puudub) ning kaalutud vastavalt teguritega 0,15, 0,25, 0,30 ja 0,30;
kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutitega seotud mõisted:
117)
118)
119)
120)
121)
122)
123)
a) |
õhkjahutusega kondensatsiooni kasutavate kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite korral ümbritseva keskkonna temperatuur Tj miinus 5 °C jagatuna ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuuriga miinus 5 °C, korrutatuna 0,2-ga ja liidetuna 0,8-le. Ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuurist kõrgema temperatuuri korral on kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur 1. Temperatuurist 5 °C madalama ümbritseva keskkonna temperatuuri korral on kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur 0,8; |
b) |
vesijahutusega kondensatsiooni kasutavate kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite korral vee sisendi temperatuur (kondensaatori vee sisend) miinus 9 °C jagatuna ümbritseva keskkonna (vee sisendist kondensaatorini) (30 °C) võrdlustemperatuuriga miinus 9 °C korrutatuna 0,2-ga ja liidetuna 0,8-le. Ümbritseva keskkonna (kondensaatori veesisend) võrdlustemperatuurist kõrgema temperatuuri korral on kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur 1. Temperatuurist 9 °C madalama ümbritseva keskkonna (kondensaatori veesisend) temperatuuri korral on kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur 0,8; |
c) |
väljendatakse protsentides ühe kümnendkoha täpsusega; |
124)
125)
a) |
kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite korral, millel on õhkjahutusega kondensaator, kuivtermomeetriga mõõdetud õhutemperatuur [°C]; |
b) |
kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite korral, millel on vesijahutusega kondensaator, kondensaatorisse siseneva vee temperatuur [°C]; |
126)
127)
128)
129)
130)
131)
puhurkonvektoritega seotud mõisted:
132) „kogu sisendelektrienergia“ (Pelec )– seadme (sh puhuri(te) ja lisaseadmete) tarbitav kogu elektrienergia.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/108/EÜ, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 24).
II LISA
Ökodisaininõuded
1. |
Õhukütteseadmete kütmise sesoonne energiatõhusus
|
2. |
Jahutusseadmete jahutuse sesoonne energiatõhusus
|
3. |
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite sesoonne energiatõhusustegur
|
4. |
Lämmastikoksiidide heide
|
5. |
Tooteteave
Tabel 9 Õhukuumutite kohta nõutav teave
Tabel 10 Olmejahutite kohta nõutav teave
Tabel 11 Õhk-õhk-konditsioneeride kohta nõutav teave
Tabel 12 Vesi/soojuskandja-õhk-konditsioneeride kohta nõutav teave
Tabel 13 Puhurkonvektorite kohta nõutav teave
Tabel 14 Soojuspumpade kohta nõutav teave
Tabel 15 Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite kohta nõutav teave
|
(*1) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis ühe kümnendkoha täpsusega.
(*2) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis ühe kümnendkoha täpsusega.
(*3) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis ühe kümnendkoha täpsusega.
(*4) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis ühe kümnendkoha täpsusega.
(*5) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis kahe kümnendkoha täpsusega.
(*6) Esitatakse käesoleva lisa asjaomastes tabelites ja tehnilises dokumentatsioonis kahe kümnendkoha täpsusega.
(*7) Elektriliste õhukuumutite korral ei ole vajalik.
(*8) Alates 26. septembrist 2018.
(*9) Kui Cdc -d ei mõõdeta, kasutatakse jahuti kaotegurina vaikeväärtust 0,9.
(*10) Alates 26. septembrist 2018.
(*11) Kui Cdc -d ei mõõdeta, kasutatakse õhukonditsioneeride kaotegurina vaikeväärtust 0,25.
(*12) Alates 26. septembrist 2018.
Kui tegu on mitmeosaliste õhukonditsioneeride teabega, võib katsetulemusi ja tööandmeid saada välise seadme töö alusel, kui see töötab koos tootja või importija soovitatud siseruumiseadme(te)ga.
(**) Kui Cdc -d ei mõõdeta, kasutatakse õhukonditsioneeride kaotegurina vaikeväärtust 0,25.
(***) Alates 26. septembrist 2018. Kui tegu on mitmeosaliste õhukonditsioneeride teabega, võib katsetulemusi ja tööandmeid saada välise seadme töö alusel, kui see töötab koos tootja või importija soovitatud siseruumiseadme(te)ga.
(**) Kui C dh -d ei mõõdeta, kasutatakse soojuspumpade kaotegurina vaikeväärtust 0,25.
(***) Alates 26. septembrist 2018.
Kui tegu on mitmeosaliste soojapumpade teabega, võib katsetulemusi ja tööandmeid saada välise seadme töö alusel, kui see töötab koos tootja või importija soovitatud siseruumiseadme(te)ga.
(*13) Kui C dc-d ei mõõdeta, kasutatakse jahuti kaotegurina vaikeväärtust 0,9.
(*14) Võimsuse astmelise reguleerimisega seadmetel esitatakse igas jahutusvõimsuse ja EERi jao lahtris kaks kaldkriipsuga (/) eraldatud väärtust.
III LISA
Mõõtmine ja arvutamine
1. |
Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks ja kontrollimiseks tehakse mõõtmised ja arvutused kooskõlas ühtlustatud standarditega, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muude usaldusväärsete, täpsete ja korratavate üldtunnustatud tippmeetoditega. Meetodid peavad olema kooskõlas punktides 2–8 sätestatud tingimuste ja tehniliste näitajatega. |
2. |
Mõõtmise ja arvutamise üldtingimused
|
3. |
Õhukuumutite kütmise sesoonne energiatõhusus
|
4. |
Olmejahutite ja elektriliste õhukonditsioneeride jahutuse sesoonne energiatõhusus
|
5. |
Sisepõlemismootoriga olmejahutite ja õhukonditsioneeride jahutuse sesoonne energiatõhusus
|
6. |
Elektriliste soojuspumpade kütmise sesoonne energiatõhusus
|
7. |
Sisepõlemismootoriga soojuspumpade kütmise sesoonne energiatõhusus
|
8. |
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutitega seotud mõõtmiste ja arvutuste üldtingimused |
Nimi- ja esitatud jahutusvõimsuse, sisendvõimsuse, energiatõhususteguri ja sesoonse energiatõhususteguri kindlakstegemiseks tehakse mõõtmised järgmistes tingimustes:
a) |
kõrgel temperatuuril käitatavate õhkjahutusega protsessijahutite korral peab välissoojusvaheti ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuur olema 35 °C ja kõrgel temperatuuril käitatavate vesijahutusega protsessijahutite sissetuleva vee temperatuur kondensaatori juures (mõõtepunkti välisõhu temperatuur 35 °C) 30 °C; |
b) |
vedeliku väljundtemperatuur siseruumis asuva soojusvaheti juures peab olema 7 °C mõõdetuna kuivtermomeetriga; |
c) |
Euroopa Liidu keskmisi kliimatingimusi esindav ümbritseva keskkonna temperatuuri muutumine kogu aasta jooksul ja nendele temperatuuridele vastav tundide arv võetakse tabelist 28; |
d) |
kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti võimsuse reguleerimise tüübist olenevast tsüklilisest tööseisundist tingitud energiatõhususe kao mõju mõõdetakse või kasutatakse vaikeväärtust. |
Tabel 16
Õhk-õhk-soojuspumpade ja õhukonditsioneeride standardsed nimitingimused
|
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|||
Kuivtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
Märgtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
Kuivtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
Märgtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
||
Kütteseisund (soojuspumpadel) |
Välisõhk / taaskasutatud õhk |
7 |
6 |
20 |
kuni 15 |
Väljuv õhk / välisõhk |
20 |
12 |
7 |
6 |
|
Jahutusseisund (õhukonditsioneeridel) |
Välisõhk / taaskasutatud õhk |
35 |
24 (*1) |
27 |
19 |
Väljuv õhk / taaskasutatud õhk |
27 |
19 |
27 |
19 |
|
Väljuv õhk / välisõhk |
27 |
19 |
35 |
24 |
Tabel 17
Vesi/soojuskandja-vesi-olmejahutite standardsed nimitingimused
|
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|||
Sisend-temperatuur [°C] |
Väljund-temperatuur [°C] |
Sisend-temperatuur [°C] |
Väljund-temperatuur [°C] |
||
Jahutusseisund |
vesi-vesi jahutustornist (madala temperatuuriga kütmise korral) |
30 |
35 |
12 |
7 |
vesi-vesi jahutustornist (keskmise temperatuuriga kütmise korral) |
30 |
35 |
23 |
18 |
Tabel 18
Õhk-vesi-olmejahutite standardsed nimitingimused
|
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|||
Sisend-temperatuur [°C] |
Väljund-temperatuur [°C] |
Sisend-temperatuur [°C] |
Väljund-temperatuur [°C] |
||
Jahutusseisund |
õhk-vesi (madala temperatuuri korral) |
35 |
— |
12 |
7 |
õhk-vesi (keskmise temperatuuri korral) |
35 |
— |
23 |
18 |
Tabel 19
Vesi/soojuskandja-õhk-soojuspumpade ja õhukonditsioneeride standardsed nimitingimused
|
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|||
Sisend-temperatuur [°C] |
Väljund-temperatuur [°C] |
Kuivtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
Märgtermomeetriga mõõdetud sisendtemperatuur [°C] |
||
Kütteseisund (soojuspumpadel) |
vesi |
10 |
7 |
20 |
kuni 15 |
soojuskandja |
0 |
– 3 (*2) |
20 |
kuni 15 |
|
veekontuur |
20 |
17 (*2) |
20 |
kuni 15 |
|
Jahutusseisund (õhukonditsioneeridel) |
jahutustorn |
30 |
35 |
27 |
19 |
maakontuur (vesi või soojuskandja) |
10 |
15 |
27 |
19 |
Tabel 20
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuurid
Katsepunkt |
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur |
Osalise koormuse tegur [%] |
Välissoojusvaheti [°C] |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
Aurusti vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
||||
Muutumatu väljund |
||||
A |
80 % + 20 % × (T A – T D)/(T A – T D) |
100 |
Õhu sisendtemperatuur 35 |
12/7 |
Vee sisend-/väljundtemperatuur 30/35 |
Tabel 21
Õhukonditsioneeride, olmejahutite ja soojuspumpade osalise koormuse tingimused
Mõõtepunkt |
Välistemperatuur |
Osalise koormuse tegur |
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|||
Õhk-õhk-konditsioneerid |
|||||||
|
T j [°C] |
|
Kuivtermomeetriga mõõdetud välisõhutemperatuur [°C] |
Kuivtermomeetriga (märgtermomeetriga) mõõdetud õhutemperatuur ruumis [°C] |
|||
A |
35 |
100 % |
35 |
27 (19) |
|||
B |
30 |
74 % |
30 |
27 (19) |
|||
C |
25 |
47 % |
25 |
27 (19) |
|||
D |
20 |
21 % |
20 |
27 (19) |
|||
Vesi-õhk-konditsioneerid |
|||||||
Mõõtepunkt |
T j [°C] |
Osalise koormuse tegur |
Jahutustorni või veekontuuri sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Maakontuuri (vesi või soojuskandja) sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Kuivtermomeetriga (märgtermomeetriga) mõõdetud õhutemperatuur ruumis [°C] |
||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
27 (19) |
||
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
27 (19) |
||
Õhk-vesi-olmejahutid |
|||||||
Mõõtepunkt |
T j [°C] |
Osalise koormuse tegur |
Kuivtermomeetriga mõõdetud välisõhutemperatuur [°C] |
Puhurkonvektorite vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Põrandajahuti vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
||
Muutumatu väljund |
|||||||
A |
35 |
100 % |
35 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
|
B |
30 |
74 % |
30 |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
|
C |
25 |
47 % |
25 |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
|
D |
20 |
21 % |
20 |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
|
Vesi-vesi-olmejahutid |
|||||||
Mõõtepunkt |
T j [°C] |
Osalise koormuse tegur |
Jahutustorni või veekontuuri sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Maakontuuri (vesi või soojuskandja) sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Puhurkonvektorite vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Põrandajahuti vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
|
Muutumatu väljund |
|||||||
A |
35 |
100 % |
30/35 |
10/15 |
12/7 |
12/7 |
23/18 |
B |
30 |
74 % |
26/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/8,5 |
(*3)/18 |
C |
25 |
47 % |
22/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/10 |
(*3)/18 |
D |
20 |
21 % |
18/ (*3) |
10/ (*3) |
(*3)/7 |
(*3)/11,5 |
(*3)/18 |
Õhk-õhk-soojuspumbad |
|||||||
Mõõtepunkt |
T j [°C] |
Osalise koormuse tegur |
Kuivtermomeetriga (märgtermomeetriga) mõõdetud välisõhutemperatuur [°C] |
Kuivtermomeetriga mõõdetud õhutemperatuur ruumis [°C] |
|||
A |
– 7 |
88 % |
– 7(– 8) |
20 |
|||
B |
+ 2 |
54 % |
+ 2(+ 1) |
20 |
|||
C |
+ 7 |
35 % |
+ 7(+ 6) |
20 |
|||
D |
+ 12 |
15 % |
+ 12(+ 11) |
20 |
|||
E |
Tol |
Oleneb T ol-ist |
Tj = Tol |
20 |
|||
F |
Tbiv |
Oleneb T biv-ist |
Tj = Tbiv |
20 |
|||
Vesi/soojuskandja-õhk-soojuspumbad |
|||||||
Mõõtepunkt |
T j [°C] |
Osalise koormuse tegur |
Põhjavesi |
Soojuskandja |
Kuivtermomeetriga mõõdetud õhutemperatuur ruumis [°C] |
||
Sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
||||||
A |
– 7 |
88 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
B |
+ 2 |
54 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
C |
+ 7 |
35 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
D |
+ 12 |
15 % |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
E |
Tol |
Oleneb T ol-ist |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
||
F |
Tbiv |
Oleneb T biv-ist |
10/ (*3) |
0/ (*3) |
20 |
Tabel 22
Kõrgel temperatuuril käitatavate õhkjahutusega protsessijahutite osalise koormuse tingimused SEPRi arvutamiseks
Mõõtepunkt |
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur |
Osalise koormuse tegur [%] |
Välissoojusvaheti |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
Õhu sisendtemperatuur [°C] |
Aurusti vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
|||
Muutumatu väljund |
||||
A |
80 % + 20 % × (T A – T D)/(T A – T D) |
100 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (T B – T D)/(T A – T D) |
93 |
25 |
(*4)/7 |
C |
80 % + 20 % × (T C – T D)/(T A – T D) |
87 |
15 |
(*4)/7 |
D |
80 % + 20 % × (T D – T D)/(T A – T D) |
80 |
5 |
(*4)/7 |
Tabel 23
Kõrgel temperatuuril käitatavate vesijahutusega protsessijahutite osalise koormuse tingimused SEPRi arvutamiseks
Mõõtepunkt |
Kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite osalise koormuse tegur |
Osalise koormuse tegur [%] |
Vesijahutusega kondensaator |
Siseruumis asuv soojusvaheti |
|
Vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
Välistemperatuur [°C] |
Aurusti vee sisend-/väljundtemperatuur [°C] |
|||
Muutumatu väljund |
|||||
A |
80 % + 20 % × (T A – T D)/(T A – T D) |
100 |
30/35 |
35 |
12/7 |
B |
80 % + 20 % × (T B – T D)/(T A – T D) |
93 |
23/ (*5) |
25 |
(*5)/7 |
C |
80 % + 20 % × (T C – T D)/(T A – T D) |
87 |
16/ (*5) |
15 |
(*5)/7 |
D |
80 % + 20 % × (T D – T D)/(T A – T D) |
80 |
9/ (*5) |
5 |
(*5)/7 |
Tabel 24
Olmejahutite, õhukonditsioneeride ja soojuspumpade arvutuslikud võrdlustingimused
Funktsioon |
Hooaeg |
Kuivtermomeetriga (märgtermomeetriga) mõõdetud arvutuslik võrdlustemperatuur |
||
Tdesign,c |
||||
Jahutamine |
Keskmine |
35 (24) °C |
||
Arvutuslik võrdlustemperatuur |
Maksimaalne tasakaalutemperatuur |
Maksimaalne piirtöötemperatuur |
||
Tdesign,h |
Tbiv |
Tol |
||
Kütmine |
Keskmine |
–10 (–11) °C |
+ 2 °C |
–7 °C |
Soojem |
2 (–1) °C |
7 °C |
2 °C |
|
Külmem |
–22 (–23) °C |
–7 °C |
–15 °C |
Tabel 25
Puhurkonvektorite standardsed nimitingimused
Jahutuskatse |
Kütmiskatse |
Müravõimsuskatse |
||
Õhutemperatuur |
27 °C (kuivt) 19 °C (märgt) |
Õhutemperatuur |
20 °C (kuivt) |
Ümbritseva keskkonna tingimustel ilma vee voolamiseta |
Vee sisendtemperatuur |
7 °C |
Vee sisendtemperatuur |
45 °C kahe toruga seadmetel 65 °C nelja toruga seadmetel |
|
Vee sisendtemperatuuri suurenemine |
5 °C |
Vee sisendtemperatuuri vähenemine |
5 °C kahe toruga seadmetel 10 °C nelja toruga seadmetel |
Tabel 26
Euroopa küttehooaeg soojuspumpade jaoks
binj |
T j [°C] |
H j [h/a] |
||
Soojem |
Keskmine |
Külmem |
||
1 kuni 8 |
– 30 … – 23 |
0 |
0 |
0 |
9 |
– 22 |
0 |
0 |
1 |
10 |
– 21 |
0 |
0 |
6 |
11 |
– 20 |
0 |
0 |
13 |
12 |
– 19 |
0 |
0 |
17 |
13 |
– 18 |
0 |
0 |
19 |
14 |
– 17 |
0 |
0 |
26 |
15 |
– 16 |
0 |
0 |
39 |
16 |
– 15 |
0 |
0 |
41 |
17 |
– 14 |
0 |
0 |
35 |
18 |
– 13 |
0 |
0 |
52 |
19 |
– 12 |
0 |
0 |
37 |
20 |
– 11 |
0 |
0 |
41 |
21 |
– 10 |
0 |
1 |
43 |
22 |
– 9 |
0 |
25 |
54 |
23 |
– 8 |
0 |
23 |
90 |
24 |
– 7 |
0 |
24 |
125 |
25 |
– 6 |
0 |
27 |
169 |
26 |
– 5 |
0 |
68 |
195 |
27 |
– 4 |
0 |
91 |
278 |
28 |
– 3 |
0 |
89 |
306 |
29 |
– 2 |
0 |
165 |
454 |
30 |
– 1 |
0 |
173 |
385 |
31 |
0 |
0 |
240 |
490 |
32 |
1 |
0 |
280 |
533 |
33 |
2 |
3 |
320 |
380 |
34 |
3 |
22 |
357 |
228 |
35 |
4 |
63 |
356 |
261 |
36 |
5 |
63 |
303 |
279 |
37 |
6 |
175 |
330 |
229 |
38 |
7 |
162 |
326 |
269 |
39 |
8 |
259 |
348 |
233 |
40 |
9 |
360 |
335 |
230 |
41 |
10 |
428 |
315 |
243 |
42 |
11 |
430 |
215 |
191 |
43 |
12 |
503 |
169 |
146 |
44 |
13 |
444 |
151 |
150 |
45 |
14 |
384 |
105 |
97 |
46 |
15 |
294 |
74 |
61 |
Tunde kokku: |
3 590 |
4 910 |
6 446 |
Tabel 27
Euroopa jahutushooaeg olmejahutite ja õhukonditsioneeride jaoks
Indeksi j väärtused |
Välistemperatuur (kuivt) |
Keskmine jahutushooaeg |
EERi arvutamine |
Kraadtunnid |
|||
j |
Tj |
hj |
|
# |
°C |
[h/a] |
|
1 |
17 |
205 |
EER(D) |
2 |
18 |
227 |
EER(D) |
3 |
19 |
225 |
EER(D) |
4 |
20 |
225 |
D – mõõdetud väärtus |
5 |
21 |
216 |
Lineaarne interpolatsioon |
6 |
22 |
215 |
Lineaarne interpolatsioon |
7 |
23 |
218 |
Lineaarne interpolatsioon |
8 |
24 |
197 |
Lineaarne interpolatsioon |
9 |
25 |
178 |
C – mõõdetud väärtus |
10 |
26 |
158 |
Lineaarne interpolatsioon |
11 |
27 |
137 |
Lineaarne interpolatsioon |
12 |
28 |
109 |
Lineaarne interpolatsioon |
13 |
29 |
88 |
Lineaarne interpolatsioon |
14 |
30 |
63 |
B – mõõdetud väärtus |
15 |
31 |
39 |
Lineaarne interpolatsioon |
16 |
32 |
31 |
Lineaarne interpolatsioon |
17 |
33 |
24 |
Lineaarne interpolatsioon |
18 |
34 |
17 |
Lineaarne interpolatsioon |
19 |
35 |
13 |
A – mõõdetud väärtus |
20 |
36 |
9 |
EER(A) |
21 |
37 |
4 |
EER(A) |
22 |
38 |
3 |
EER(A) |
23 |
39 |
1 |
EER(A) |
24 |
40 |
0 |
EER(A) |
Tabel 28
Euroopa võrdlusjahutushooaeg kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite jaoks
binj |
T j [°C] |
H j [h/a] |
1 |
– 19 |
0,08 |
2 |
– 18 |
0,41 |
3 |
– 17 |
0,65 |
4 |
– 16 |
1,05 |
5 |
– 15 |
1,74 |
6 |
– 14 |
2,98 |
7 |
– 13 |
3,79 |
8 |
– 12 |
5,69 |
9 |
– 11 |
8,94 |
10 |
– 10 |
11,81 |
11 |
– 9 |
17,29 |
12 |
– 8 |
20,02 |
13 |
– 7 |
28,73 |
14 |
– 6 |
39,71 |
15 |
– 5 |
56,61 |
16 |
– 4 |
76,36 |
17 |
– 3 |
106,07 |
18 |
– 2 |
153,22 |
19 |
– 1 |
203,41 |
20 |
0 |
247,98 |
21 |
1 |
282,01 |
22 |
2 |
275,91 |
23 |
3 |
300,61 |
24 |
4 |
310,77 |
25 |
5 |
336,48 |
26 |
6 |
350,48 |
27 |
7 |
363,49 |
28 |
8 |
368,91 |
29 |
9 |
371,63 |
30 |
10 |
377,32 |
31 |
11 |
376,53 |
32 |
12 |
386,42 |
33 |
13 |
389,84 |
34 |
14 |
384,45 |
35 |
15 |
370,45 |
36 |
16 |
344,96 |
37 |
17 |
328,02 |
38 |
18 |
305,36 |
39 |
19 |
261,87 |
40 |
20 |
223,90 |
41 |
21 |
196,31 |
42 |
22 |
163,04 |
43 |
23 |
141,78 |
44 |
24 |
121,93 |
45 |
25 |
104,46 |
46 |
26 |
85,77 |
47 |
27 |
71,54 |
48 |
28 |
56,57 |
49 |
29 |
43,35 |
50 |
30 |
31,02 |
51 |
31 |
20,21 |
52 |
32 |
11,85 |
53 |
33 |
8,17 |
54 |
34 |
3,83 |
55 |
35 |
2,09 |
56 |
36 |
1,21 |
57 |
37 |
0,52 |
58 |
38 |
0,40 |
Tabel 29
Olmejahutite, õhukonditsioneeride ja soojuspumpade töötunnid seisunditi
Hooaeg |
Töötunnid |
|||||
Tööseisund |
Termostaadi algatatud puhkeseisund |
Ooteseisund |
Puhkeseisund |
Kambrikütteseisund |
||
HCE (jahutamine); HHE (kütmine) |
HTO |
HSB |
HOFF |
HCK |
||
Jahutamine (SEERi arvutamiseks) |
Keskmine |
600 |
659 |
1 377 |
0 |
2 036 |
Külmem |
300 |
436 |
828 |
0 |
1 264 |
|
Soojem |
900 |
767 |
1 647 |
0 |
2 414 |
|
Ainult kütmine (SCOPi arvutamiseks) |
Keskmine |
1 400 |
179 |
0 |
3 672 |
3 851 |
Külmem |
2 100 |
131 |
0 |
2 189 |
2 320 |
|
Soojem |
1 400 |
755 |
0 |
4 345 |
5 100 |
|
Kütmine, kui võimalik nii kütmine kui ka jahutamine (SCOPi arvutamiseks) |
Keskmine |
1 400 |
179 |
0 |
0 |
179 |
Külmem |
2 100 |
131 |
0 |
0 |
131 |
|
Soojem |
1 400 |
755 |
0 |
0 |
755 |
(*1) Märgtermomeetriga mõõtmise tingimus ei ole vajalik, kui katsetatav seade kondensaati ei aurusta.
(*2) Kütmiseks ja jahutamiseks ettenähtud seadmete korral kasutatakse jahutusseisundis standardsetel nimitingimustel tehtud katses saadud vooluhulka.
(*3) Väljundtemperatuur, mis oleneb vee vooluhulgast, mis on määratud standardsetel nimitingimustel (osalise koormuse tegur jahutamisel 100 % ja kütmisel 88 %).
(*4) Muutumatu või muutuva veevooluhulgaga seadmete korral katses A määratud veevooluhulk.
(*5) Muutumatu või muutuva veevooluhulgaga seadmete korral katses A määratud veevooluhulk.
IV LISA
Kontrollikord
Liikmesriikide asutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 mainitud turujärelevalve tegemisel järgmist II lisas sätestatud nõuete täitmise kontrollimise korda.
1. |
Liikmesriigi asutus katsetab igast mudelist ühte eksemplari. |
2. |
Õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudel loetakse käesoleva määruse II lisa nõuetele vastavaks, kui:
|
3. |
Kui õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudeli nimikütte-, nimijahutus- või nimikülmutusvõimsus on ≥ 70 kW või kui seda toodetakse aastas vähem kui viis tükki ning punktis 2 sätestatud tulemust ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muud mudelid, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
4. |
Kui õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudeli nimikütte-, nimijahutus- või nimikülmutusvõimsus on < 70 kW või kui seda toodetakse aastas viis või enam tükki ning punkti 2 alapunktis a sätestatud tulemust ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muud mudelid, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
5. |
Kui õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudeli nimikütte-, nimijahutus- või nimikülmutusvõimsus on < 70 kW ja seda toodetakse aastas viis või enam ning punkti 2 alapunktis b sätestatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi asutus katsetamiseks pisteliselt veel kolm sama mudeli seadet. Õhukütteseadme, jahutusseadme või kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti mudel loetakse määruse II lisa nõuetele vastavaks, kui:
|
6. |
Kui punktis 5 sätestatud tulemusi ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muu mudel, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
7. |
Liikmesriigi asutus peab järgima III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutusmeetodeid. |
8. |
Võttes arvesse õhukütteseadmete, jahutusseadmete ja kõrgel temperatuuri käitatavate protsessijahutite kaalu ja suurusega seotud transpordiprobleeme, võib liikmesriigi asutus teha enne seadme lõppkohas töölepanemist kontrolli tootja ruumides. |
9. |
Liikmesriigi asutus esitab ühe kuu jooksul pärast mudeli mittevastavuse otsuse tegemist katsetulemused ja muu asjakohase teabe teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile. |
10. |
Käesolevas lisas määratletud lubatavad kõrvalekalded kehtivad üksnes juhul, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi asutus; tootja ei tohi neid kasutada tehnilises dokumentatsioonis väärtuste esitamisel, tõlgendada neid väärtusi vastavuse saavutamiseks ega esitada mis tahes moel paremaid tulemusi. |
V LISA
Võrdlusalused
Käesoleva määruse jõustumise ajal on õhukütte- ja jahutusseadmete kütmise sesoonse energiatõhususe ja jahutuse sesoonse energiatõhususe, sesoonse energiatõhususteguri ning lämmastikoksiidide heite seisukohast parimad õhukütte- ja jahutusseadmete olemasolevad tehnilised lahendused turul järgmised.
1. |
Õhukütte- ja jahutusseadmete hooajalise kütte- või jahutusenergiatõhususe ning kõrgel temperatuuril töötavate protsessijahutite sesoonse energiatõhususteguri võrdlusalused on esitatud tabelis 30. Tabel 30 Õhukütte- ja jahutusseadmete kütmise või jahutuse sesoonse energiatõhususe ning kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite sesoonse energiatõhususteguri võrdlusalused
|
2. |
Lämmastikoksiidide heite (väljendatud lämmastikdioksiidina) võrdlusnäitajad:
|
3. |
Kõik punktides 1 ja 2 esitatud võrdlusalused ei tarvitse olla saavutatavad ühe toote puhul. |
20.12.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 346/51 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/2282,
30. november 2016,
millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1275/2008, (EÜ) nr 107/2009, (EÜ) nr 278/2009, (EÜ) nr 640/2009, (EÜ) nr 641/2009, (EÜ) nr 642/2009, (EÜ) nr 643/2009, (EL) nr 1015/2010, (EL) nr 1016/2010, (EL) nr 327/2011, (EL) nr 206/2012, (EL) nr 547/2012, (EL) nr 932/2012, (EL) nr 617/2013, (EL) nr 666/2013, (EL) nr 813/2013, (EL) nr 814/2013, (EL) nr 66/2014, (EL) nr 548/2014, (EL) nr 1253/2014, (EL) 2015/1095, (EL) 2015/1185, (EL) 2015/1188, (EL) 2015/1189 ja (EL) 2016/2281 kontrollimisel kasutatavate lubatud hälvete osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1) |
Ökodisaini nõudeid käsitlevate direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud komisjoni määruste rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et mõned tootjad ja importijad on kasutanud rakendusmeetmete kohaseid ja üksnes turujärelevalveasutuste jaoks kasutamiseks ette nähtud kontrollimisel lubatud hälbeid selleks, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. |
(2) |
Kontrollimisel lubatavad hälbed on ette nähtud selleks, et võtta arvesse kontrollkatsetel saadud mõõtmiste hälbeid, mis tulenevad tootjate, importijate ja liidu järelevalveametite kasutatavate mõõtmisseadmete erinevustest. Tootjad ja importijad ei tohiks kasutada kontrollimisel lubatavaid hälbeid tehnilistes dokumentides esitatavate väärtuste kehtestamisel ega kõnealuste väärtuste tõlgendamisel, et saavutada vastavus ökodisaini nõuetele või mis tahes muul viisil näidata tõhususnäitajaid mõõdetust ja arvutatust paremana. Tootja või importija esitatud või avaldatud näitajad ei tohiks olla tootja või importija seisukohast paremad nendest väärtustest, mis on esitatud tehnilistes dokumentides. |
(3) |
Selleks et tagada aus konkurents, hoida energiat kokku määrustega kavandatult ja anda tarbijatele täpset teavet toodete keskkonnatoime ja toimivusnäitajate kohta, tuleb selgitada, et rakendusmeetmete kohaseid kontrollimisel lubatud hälbeid võivad kasutada üksnes liikmesriikide ametiasutused nõuetele vastavuse kontrollimiseks. |
(4) |
Komisjoni määruseid (EÜ) nr 1275/2008, (2) (EÜ) nr 107/2009, (3) (EÜ) nr 278/2009, (4) (EÜ) nr 640/2009, (5) (EÜ) nr 641/2009, (6) (EÜ) nr 642/2009, (7) (EÜ) nr 643/2009, (8) (EL) nr 1015/2010, (9) (EL) nr 1016/2010, (10) (EL) nr 327/2011, (11) (EL) nr 206/2012, (12) (EL) nr 547/2012, (13) (EL) nr 932/2012, (14) (EL) nr 617/2013, (15) (EL) nr 666/2013, (16) (EL) nr 813/2013, (17) (EL) nr 814/2013, (18) (EL) nr 66/2014, (19) (EL) nr 548/2014, (20) (EL) nr 1253/2014, (21) (EL) 2015/1095, (22) (EL) 2015/1185, (23) (EL) 2015/1188, (24) (EL) 2015/1189 (25) ja (EL) 2016/2281 (26) tuleks seepärast vastavalt muuta. |
(5) |
Valgustitööstuse esitatud andmed näitavad, et paljud lambitüübid, mis on kavandatud vähem tõhusate keelatud lambitüüpide alternatiividena (nt võrgupingetoitega halogeenlambid, mis on kavandatud hõõglampide alternatiividena), kõrvaldataks määrustega (EÜ) nr 244/2009, (27) (EÜ) nr 245/2009 (28) ja (EL) nr 1194/2012 (29) turult üldse, kui tootjatel ei oleks lubatud kasutada kõnealustes määrustes sätestatud kontrollimisel lubatud hälbeid käsitlevate mõõtmisstandardite kohast andmeid ja tooteteavet hõlmavat lähenemisviisi viisil, nagu tööstuses seda praegu tehakse. Seepärast ei ole asjakohane muuta kõnealust kolme määrust käesoleva määrusega, kuid lubatud hälvete kasutusotstarvet tuleb selgitada koos nendega seotud miinimumnõuete ümberhindamisega kõnealuste määruste järgneval läbivaatamisel. |
(6) |
Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muudatused
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 107/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 107/2009 I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.
Artikkel 3
Määruse (EÜ) nr 278/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 278/2009 I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.
Artikkel 4
Määruse (EÜ) nr 640/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 640/2009 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.
Artikkel 5
Määruse (EÜ) nr 641/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 641/2009 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.
Artikkel 6
Määruse (EÜ) nr 642/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 642/2009 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale.
Artikkel 7
Määruse (EÜ) nr 643/2009 muudatused
Määruse (EÜ) nr 643/2009 V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale.
Artikkel 8
Määruse (EL) nr 1015/2010 muudatused
Määruse (EL) nr 1015/2010 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale.
Artikkel 9
Määruse (EL) nr 1016/2010 muudatused
Määruse (EL) nr 1016/2010 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IX lisale.
Artikkel 10
Määruse (EL) nr 327/2011 muudatused
Määruse (EL) nr 327/2011 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse X lisale.
Artikkel 11
Määruse (EL) nr 206/2012 muudatused
Määruse (EL) nr 206/2012 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XI lisale.
Artikkel 12
Määruse (EL) nr 547/2012 muudatused
Määruse (EL) nr 547/2012 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XII lisale.
Artikkel 13
Määruse (EL) nr 932/2012 muudatused
Määruse (EL) nr 932/2012 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XIII lisale.
Artikkel 14
Määruse (EL) nr 617/2013 muudatused
Määrust (EL) nr 617/2013 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 2 punkti 20 teine punkt e asendatakse järgmisega:
|
2) |
II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XIV lisale. |
Artikkel 15
Määruse (EL) nr 666/2013 muudatused
Määruse (EL) nr 666/2013 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XV lisale.
Artikkel 16
Määruse (EL) nr 813/2013 muudatused
Määruse (EL) nr 813/2013 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVI lisale.
Artikkel 17
Määruse (EL) nr 814/2013 muudatused
Määruse (EL) nr 814/2013 V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVII lisale.
Artikkel 18
Määruse (EL) nr 66/2014 muudatused
Määruse (EL) nr 66/2014 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII lisale.
Artikkel 19
Määruse (EL) nr 548/2014 muudatused
Määruse (EL) nr 548/2014 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XIX lisale.
Artikkel 20
Määruse (EL) nr 1253/2014 muudatused
Määruse (EL) nr 1253/2014 VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XX lisale.
Artikkel 21
Määruse (EL) 2015/1095 muudatused
Määruse (EL) 2015/1095 IX, X ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XXI lisale.
Artikkel 22
Määruse (EL) 2015/1185 muudatused
Määruse (EL) 2015/1185 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XXII lisale.
Artikkel 23
Määruse (EL) 2015/1188 muudatused
Määruse (EL) 2015/1188 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XXIII lisale.
Artikkel 24
Määruse (EL) 2015/1189 muudatused
Määruse (EL) 2015/1189 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XXIV lisale.
Artikkel 25
Määruse (EL) 2016/2281 muudatused
Määruse (EL) 2016/2281 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XXV lisale.
Artikkel 26
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. november 2016
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.
(2) Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis (ELT L 339, 18.12.2008, lk 45).
(3) Komisjoni 4. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 107/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses lihtsate digimuundurite ökodisaini nõuetega (ELT L 36, 5.2.2009, lk 8).
(4) Komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile (ELT L 93, 7.4.2009, lk 3).
(5) Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 640/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses elektrimootorite ökodisaini nõuetega (ELT L 191, 23.7.2009, lk 26).
(6) Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 641/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses eraldiseisvate ja toodetesse paigaldatud sukel-ringluspumpade ökodisaini nõuetega (ELT L 191, 23.7.2009, lk 35).
(7) Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 642/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses televiisorite ökodisaini nõuetega (ELT L 191, 23.7.2009, lk 42).
(8) Komisjoni 22. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 643/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 191, 23.7.2009, lk 53).
(9) Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1015/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega (ELT L 293, 11.11.2010, lk 21).
(10) Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1016/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ökodisaini nõuetega (ELT L 293, 11.11.2010, lk 31).
(11) Komisjoni 30. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 327/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses ökodisaini nõuetega ventilaatoritele mootori elektrilise sisendvõimsusega 125 W kuni 500 kW (ELT L 90, 6.4.2011, lk 8).
(12) Komisjoni 6. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 206/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega (ELT L 72, 10.3.2012, lk 7).
(13) Komisjoni 25. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 547/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veepumpade ökodisaini nõuetega (ELT L 165, 26.6.2012, lk 28).
(14) Komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 932/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate trummelkuivatite ökodisaini nõuetega (ELT L 278, 12.10.2012, lk 41).
(15) Komisjoni 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 617/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas (ELT L 175, 27.6.2013, lk 13).
(16) Komisjoni 8. juuli 2013. aasta määrus (EL) nr 666/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tolmuimejate ökodisaini nõuetega (ELT L 192, 13.7.2013, lk 24).
(17) Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 813/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 136).
(18) Komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrus (EL) nr 814/2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega (ELT L 239, 6.9.2013, lk 162).
(19) Komisjoni 14. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 66/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate küpsetusahjude, keeduplaatide ja pliidikubude ökodisaini nõuetega (ELT L 29, 31.1.2014, lk 33).
(20) Komisjoni 21. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 548/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise kohta seoses väikeste, keskmiste ja suurte jõutrafodega (ELT L 152, 22.5.2014, lk 1).
(21) Komisjoni 7. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 1253/2014, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ ventilatsiooniseadmete ökodisaininõuete osas (ELT L 337, 25.11.2014, lk 8).
(22) Komisjoni 5. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/1095, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega (ELT L 177, 8.7.2015, lk 19).
(23) Komisjoni 24. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1185, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tahkekütuse-kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 193, 21.7.2015, lk 1).
(24) Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1188, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses kohtkütteseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 193, 21.7.2015, lk 76).
(25) Komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1189, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses tahkekütusekatelde ökodisaini nõuetega (ELT L 193, 21.7.2015, lk 100).
(26) Komisjoni 30. novembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2281, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) seoses õhukütteseadmete, jahutusseadmete, kõrgel temperatuuril käitatavate protsessijahutite ja puhurkonvektorite ökodisaini nõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).
(27) Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 244/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuetega (ELT L 76, 24.3.2009, lk 3).
(28) Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 245/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorlampide, suure valgustugevusega lahenduslampide ning nende lampidega koos kasutatavate liiteseadiste ja valgustite ökodisainile esitatavate nõuete suhtes ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/55/EÜ (ELT L 76, 24.3.2009, lk 17).
(29) Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1194/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 342, 14.12.2012, lk 1).
I LISA
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
1. KONTROLLIMINE
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine allpool esitatud tabelis olevatele vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriikide ametiasutused järgivad II lisa punktis 8 ja käesoleva lisa 2. osas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes allpool esitatud tabelis olevaid kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Kontrollimisel lubatud hälbed
Nõude tüüp |
Kategooria |
Lubatud hälve |
II lisa punkti 1 alapunktid a ja b või punkti 2 alapunktid a ja b |
Kui nõuded näevad ette energiatarbimist üle 1,00 W |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Kui nõuded näevad ette energiatarbimist kuni 1,00 W |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem. |
|
II lisa punkti 3 alapunkt c ja punkti 4 alapunkt a |
Ei kohaldata |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
2. VÕRGUÜHENDUSEGA SEADME KONTROLLIMINE
II lisa punkti 3 alapunktis c ja punkti 4 alapunktis a esitatud nõuete täitmise kontrollimiseks kasutavad liikmesriikide ametiasutused käesoleva lisa 1. osa kohast korda, olles eelnevalt vajaduse korral deaktiveerinud ja/või lahti ühendanud kõik seadme võrgupordid.
II lisa punktides 3 ja 4 esitatud nõuete täitmise kontrollimiseks katsetavad liikmesriikide ametiasutused vaid ühte seadet järgmiselt.
Kui seadmel on, nagu tehnilistes dokumentides kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui neid sama tüüpi võrguporte on kaks või rohkem, valitakse pisteliselt üks neist võrguportidest ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku. Kui seadmel on mitu juhtmeta võrguporti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid. Kui on mitu juhtmetega võrguporti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid, et kontrollida II lisa punktis 3 esitatud nõuetele vastavust. Kui on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjakohasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis elektritarbimist. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus.
Kui seadmel on, nagu tehnilistes dokumentides kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, tehakse igat tüüpi võrgupordi puhul sama toiming. Kui seadmel on teatavat tüüpi võrguporte kaks või enam, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Kui teatud tüüpi võrguporte on ainult üks, ühendatakse see port asjakohasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku. Juhtmeta võrgupordid, mida ei kasutata, deaktiveeritakse võimaluse korral. II lisa punktis 3 sätestatud nõuete kontrollimisel tuleb mittekasutatavad juhtmetega võrgupordid deaktiveerida, kui on võimalik.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis elektritarbimist. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.“
II LISA
Määruse (EÜ) nr 107/2009 I ja II lisa muudatused
1) |
I lisa punkti 5 teine lõik jäetakse välja. |
2) |
II lisa asendatakse järgmisega: „II LISA Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused kasutavad I lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata. Tabel 1 Kontrollimisel lubatud hälbed
|
III LISA
Määruse (EÜ) nr 278/2009 I ja II lisa muudatused
1) |
I lisa punkti 2 teine lõik jäetakse välja. |
2) |
II lisa asendatakse järgmisega: „II LISA Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused kasutavad I lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes allpool esitatud tabelis olevaid kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata. Kontrollimisel lubatud hälbed
|
IV LISA
Määruse (EÜ) nr 640/2009 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata:
|
5) |
Kui punkti 4 alapunktis b osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
6) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punkti 3, punkti 4 alapunkti a ja punkti 5 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 3 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–6 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 3
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Mootorid võimsusega vahemikus 0,75–150 kW |
Mootorid võimsusega vahemikus 150–375 kW |
Kogukadu (1-η) |
Kuni 15 % suurem kui lisa I kohaselt esitatud väärtustest saadud väärtused. |
Kuni 10 % suurem kui lisa I kohaselt esitatud väärtustest saadud väärtused.“ |
V LISA
Määruse (EÜ) nr 641/2009 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitaja |
Kontrollimisel lubatud hälve |
Energiatõhususindeks [termin on muutunud, mujal määruses „energiatõhususe indeks“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 7 % suurem.“ |
VI LISA
Määruse (EÜ) nr 642/2009 II ja III lisa muudatused
1) |
II lisa 1. osa punkti c neljas taane jäetakse välja. |
2) |
III lisa pealkiri asendatakse järgmisega: „Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt“. |
3) |
III lisa A osa asendatakse järgmisega:
|
4) |
III lisa B osa lõiked 9, 10, 11 ja 12 asendatakse järgmisega: „Mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui igat tüüpi võrgupordi puhul saadud tulemused ei ole esitatud väärtusest üle 7 % suuremad. Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui määratud väärtuste aritmeetiline keskmine ei ole esitatud väärtusest üle 7 % suurem. Vastasel juhul loetakse mudel nõuetele mittevastavaks. Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile katsetulemused ja muu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati mittevastavaks.“ |
VII LISA
Määruse (EÜ) nr 643/2009 V lisa muudatused
V lisa asendatakse järgmisega:
„V LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava külmutusseadme mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava külmutusseadme mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III ja IV lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kogumaht |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % või 1 l väiksem, sõltuvalt sellest, kumb väärtus on suurem. |
Kasulik maht |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % või 1 l väiksem, sõltuvalt sellest, kumb väärtus on suurem. Kui kasutaja saab jahekambri ja värskete toiduainete säilituskambri mahtu teineteise suhtes muuta, tuleb mahtu katsetada siis, kui jahekambri maht on muudetud võimalikult väikseks. |
Külmutusvõimsus |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Energiatarbimine |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest (E24h) üle 10 % suurem. |
Alla 10-liitrise kasuliku mahuga, kodumajapidamises kasutatavate külmutusseadmete energiatarbimine |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem. |
Veinikülmikute õhuniiskus |
Suhtelise õhuniiskuse määratud väärtus ei tohi erineda esitatud vahemikust üle 10 %.“ |
VIII LISA
Määruse (EL) nr 1015/2010 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava pesumasina mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava pesumasina mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad mõõtmisel mõõtmismeetodeid, mis on üldtunnustatud, tänapäeva tasemele vastavad, usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodeid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Aastane energiatarbimine (AE C) |
Määratud väärtus ei tohi olla AE C esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Pesemistõhususe indeks (I W) |
Määratud väärtus ei tohi olla I W esitatud väärtusest üle 4 % väiksem. |
Energiatarbimine (E t) |
Määratud väärtus ei tohi olla E t esitatud väärtusest üle 10 % suurem. Kui tuleb valida kolm täiendavat seadet, ei tohi kõnealuse kolme seadme määratud väärtuste aritmeetiline keskmine olla E t esitatud väärtusest üle 6 % suurem. |
Programmi kestus (T t) |
Määratud väärtus ei tohi olla T t esitatud väärtustest üle 10 % suurem. |
Veetarbimine (W t) |
Määratud väärtus ei tohi olla W t esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Energiatarbimine puhkeseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „väljalülitatud seisund“] (P o) ja järel-ooteseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] (P l) |
Üle 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. Kuni 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 0,10 W suuremad. |
Järel-ooteseisundi [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] T l kestus |
Määratud väärtus ei tohi olla T l esitatud väärtustest üle 10 % suurem.“ |
IX LISA
Määruse (EL) nr 1016/2010 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad mõõtmisel mõõtmismeetodeid, mis on üldtunnustatud, tänapäeva tasemele vastavad, usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodeid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Aastane energiatarbimine (AE C) |
Määratud väärtus ei tohi olla AE C esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Pesemistõhususe indeks (I C) |
Määratud väärtus ei tohi olla I C esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Kuivatamistõhususe indeks (I D) |
Määratud väärtus ei tohi olla I D esitatud väärtusest üle 19 % väiksem. |
Energiatarbimine (E t) |
Määratud väärtus ei tohi olla E t esitatud väärtusest üle 10 % suurem. Kui tuleb valida kolm täiendavat seadet, ei tohi kõnealuse kolme seadme määratud väärtuste aritmeetiline keskmine olla E t esitatud väärtusest üle 6 % suurem. |
Programmi kestus (T t) |
Määratud väärtus ei tohi olla T t esitatud väärtustest üle 10 % suurem. |
Energiatarbimine puhkeseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „väljalülitatud seisund“] (P o) ja järel-ooteseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] (P l) |
Üle 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. Kuni 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 0,10 W suuremad. |
Järel-ooteseisundi [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] (T l) kestus |
Määratud väärtus ei tohi olla T l esitatud väärtustest üle 10 % suurem.“ |
X LISA
Määruse (EL) nr 327/2011 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata:
|
5) |
Kui punkti 4 alapunktis b osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
6) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punkti 3, punkti 4 alapunkti a ja punkti 5 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 3 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–6 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 3
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitaja |
Kontrollimisel lubatud hälve |
Üldine tõhusus (η e) |
Määratud väärtus ei tohi olla väiksem kui 90 % vastavast esitatud väärtusest.“ |
XI LISA
Määruse (EL) nr 206/2012 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Sesoonne energiatõhusustegur [termin on muutunud, mujal määruses „hooajaline energiatõhususe suhtarv“] (SEER) |
Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest olla üle 8 % väiksem. |
Sesoonne kasutegur [termin on muutunud, mujal määruses „hooajaline jõudluskoefitsient“] (SCOP) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Energiatarbimine puhkeseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „väljalülitatud seisund“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Elektritarbimine ooteseisundis |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Energiatõhusustegur [termin on muutunud, mujal määruses „energiatõhususe suhtarv“] (EER rated) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Kasutegur [termin on muutunud, mujal määruses „jõudluskoefitsient“] (COP rated) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Müravõimsustase [termin on muutunud, mujal määruses „helivõimsustase“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dBA suurem.“ |
XII LISA
Määruse (EL) nr 547/2012 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas II lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 2 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 2 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 2
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kasutegur töörežiimis BEP (ηΒΕΡ) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
Kasutegur töörežiimis PL (ηΡ L) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
Kasutegur töörežiimis OL (ηΟ L) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem.“ |
XIII LISA
Määruse (EL) nr 932/2012 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava trummelkuivati mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete kodumajapidamises kasutatava trummelkuivati mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad mõõtmisel mõõtmismeetodeid, mis on üldtunnustatud, tänapäeva tasemele vastavad, usaldusväärsed, täpsed ja korratavad, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodeid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Aastane kaalutud energiatarbimine (AE C) |
Määratud väärtus ei tohi olla AE C esitatud väärtusest üle 6 % suurem. |
Kaalutud energiatarbimine (E t) |
Määratud väärtus ei tohi olla E t esitatud väärtusest üle 6 % suurem. |
Kaalutud kondenseerimistõhusus (C t) |
Määratud väärtus ei tohi olla C t esitatud väärtusest üle 6 % väiksem. |
Programmi kaalutud kestus (T t) |
Määratud väärtus ei tohi olla T t esitatud väärtustest üle 6 % suurem. |
Energiatarbimine puhkeseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „väljalülitatud seisund“] (P o) ja järel-ooteseisundis [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] (P l) |
Üle 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 6 % suuremad. Kuni 1,00 W ulatuvad tarbitava energia P o ja P l määratud väärtused ei tohi olla P o ja P l esitatud väärtustest üle 0,10 W suuremad. |
Järel-ooteseisundi [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisund“] T l kestus |
Määratud väärtus ei tohi olla T l esitatud väärtustest üle 6 % suurem.“ |
XIV LISA
Määruse (EL) nr 617/2013 II ja III lisa muudatused
1) |
II lisa punkt 6.2.1 asendatakse järgmisega:
|
2) |
III lisa asendatakse järgmisega: „III LISA Turujärelevalveasutuste tehtavad mõõtmised ja toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. 1. MÕÕTMISED Käesoleva määruse nõuete täitmiseks ja nende nõuete täitmise kontrollimiseks vajalikud mõõtmised ja arvutused tehakse vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava üldtunnustatud meetodiga, mille mõõtmisviga peetakse väikseks. Arvuteid, mille operatsioonisüsteem ei toeta turule laskmise ajal progressiivset konfiguratsiooni- ja toiteliidest (ACPI) või samaväärset liidest, testitakse ACPI-d (või samaväärset liidest) toetava süsteemiga. 2. TOOTE VASTAVUSE KONTROLLIMINE TURUJÄRELEVALVEASUTUSTE POOLT Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas II lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused järgivad käesolevas lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes käesoleva lisa 3. ja 4. osas esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid ei kasutata. 3. ETEC, OOTESEISUND [TERMIN ON MUUTUNUD, MUJAL MÄÄRUSES „PUHKEOLEK“], PUHKESEISUND [TERMIN ON MUUTUNUD, MUJAL MÄÄRUSES „VÄLJALÜLITATUD OLEK“] JA VÄIKSEIMA ENERGIATARBIMISEGA OLEK
4. SISEMISE TOITEALLIKA TÕHUSUS Mudel loetakse II lisa punkti 5 kohastele nõuetele vastavaks, kui katsetulemused ei ületa allpool esitatud tabelis olevaid vastavaid kontrollimisel lubatud hälbeid. Sisemise toiteallika tõhususe mõõtmisel lubatud hälbed
5. TOITEHALDUSE AKTIVEERIMINE II lisa punkti 6.1 nõuete täitmise kontrollimisel mõõdavad liikmesriikide pädevad ametiasutused kohaldatava korra kohaselt elektritarbimist pärast seda, kui toitehaldusfunktsioon või samaväärne funktsioon on lülitanud seadme vastavasse energiatarbe olekusse. II lisa punktide 6.2.1–6.2.6 nõuete täitmise kontrollimisel loetakse mudelikonfiguratsioon:
|
XV LISA
Määruse (EL) nr 666/2013 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete tolmuimeja mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed tolmuimejad. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 1 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete tolmuimeja mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Aastane energiatarbimine |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
Tolmueemaldus vaiba puhul |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,03 võrra väiksem. |
Tolmueemaldus kõva põrandapinna puhul |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,03 võrra väiksem. |
Tolmutagastus |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 15 % suurem. |
Müravõimsustase |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest suurem. |
Ajami tööiga |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem.“ |
XVI LISA
Määruse (EL) nr 813/2013 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, käsitatakse seda mudelit ja kõiki samaväärseid mudeleid käesoleva määruse nõuetele mittevastavana. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast samaväärsest mudelist. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 8 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, käsitatakse seda mudelit ja kõiki samaväärseid mudeleid käesoleva määruse nõuetele mittevastavana. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 8 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 8
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Vee soojendamise kasutegur η wh |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Müravõimsustase L WA |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dBA suurem. |
Lämmastikoksiidide heide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 20 % suurem.“ |
XVII LISA
Määruse (EL) nr 814/2013 V lisa muudatused
V lisa asendatakse järgmisega:
„V LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete veesoojendite mudelitena või kuumaveesalvestite mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 7 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete veesoojendite mudelitena või kuumaveesalvestite mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III ja IV lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 7 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 7
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Päevane elektritarbimine Q elec [termin on muutunud, mujal määruses „päevane elektrienergiatarve“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Müravõimsustase L WA siseruumis ja/või väljas |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dB suurem. |
Päevane kütteenergia tarbimine Q fuel [termin on muutunud, mujal määruses „päevane kütteenergiatarve“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Lämmastikoksiidide heide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 20 % suurem. |
Kontrolleriga seadme nädalane kütteenergia tarbimine Q fuel,week,smart [termin on muutunud, mujal määruses „aktiveeritud kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Kontrolleriga seadme elektrienergia tarbimine nädalas Q elec,week,smart |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Kontrollerita seadme nädalane kütteenergia tarbimine Q fuel,week [termin on muutunud, mujal määruses „aktiveerimata kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Kontrollerita seadme nädalane elektrienergia tarbimine Q elec,week |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Maht V |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 % väiksem. |
40 °C seguvee maht V40 |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % väiksem. |
Kollektori sisendpindala A sol |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 % väiksem. |
Pumba elektritarbimine solpump [termin on muutunud, mujal määruses „pumba võimsus“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % suurem. |
Energiatarbimine ooteseisundis solstandby [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisundi võimsustarve“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Püsikadu S |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem.“ |
XVIII LISA
Määruse (EL) nr 66/2014 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 7 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 7 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 7
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kodumajapidamises kasutatava küpsetusahju mass M |
Määratud väärtus ei tohi olla M esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Kodumajapidamises kasutatava küpsetusahju siseosa maht V |
Määratud väärtus ei tohi olla V esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
EC electric cavity, EC gas cavity |
Määratud väärtused ei tohi olla EC electric cavity ja EC gas cavity esitatud väärtustest üle 5 % suuremad. |
ECelectric hob |
Määratud väärtus ei tohi olla EC electric hob esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
EEgas hob |
Määratud väärtus ei tohi olla EE gas hob esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
W BEP, W L |
Määratud väärtused ei tohi olla W BEP ja W L esitatud väärtustest üle 5 % suuremad. |
Q BEP, P BEP |
Määratud väärtused ei tohi olla Q BEP ja P BEP esitatud väärtustest üle 5 % väiksemad. |
Qmax |
Määratud väärtus ei tohi olla Q max esitatud väärtusest üle 8 % suurem. |
Emiddle |
Määratud väärtus ei tohi olla E middle esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
Müravõimsustase L WA |
Määratud väärtus ei tohi olla L WA esitatud väärtusest suurem. |
P o, P s |
Energiatarbimise P o ja P s määratud väärtused ei tohi ületada P O ja P S esitatud väärtusi üle 10 %. Kuni 1,00 W-ni ulatuva energiatarbimise Po ja Ps määratud väärtused ei tohi ületada P O ja P S esitatud väärtusi üle 0,10 W.“ |
XIX LISA
Määruse (EL) nr 548/2014 III lisa muudatused
III lisa asendatakse järgmisega:
„III LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse ja selle lisa nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. Võttes arvesse keskmiste ja suurte jõutrafode kaalust ja mõõtmetest tulenevaid piiranguid transportimisel, võivad liikmesriikide ametiasutused otsustada sooritada kontrollimenetluse tootja ruumides ning enne trafode kasutuselevõttu nende lõppasukohas. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a, b või c osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punkti 3 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad II lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–4 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kaod koormuse korral [termin on muutunud, mujal määruses „koormuskaod“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Kaod koormuse puudumisel [termin on muutunud, mujal määruses „tühijooksukaod“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
Jahutussüsteemi tarbitav võimsus koormuse puudumisel [termin on muutunud, mujal määruses „vabaks toimimiseks vajalik elektritoide“] |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem.“ |
XX LISA
Määruse (EL) nr 1253/2014 VI lisa muudatused
VI lisa asendatakse järgmisega:
„VI LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete ventilatsiooniseadmete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata:
|
5) |
Kui punkti 4 alapunktis b osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete ventilatsiooniseadmete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
6) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punkti 3, punkti 4 alapunkti a ja punkti 5 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad VIII ja IX lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 1 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–6 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 1
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
SPI |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1,07 korra suurem. |
Elamu- ja mitteelamuventilatsiooniseadme temperatuuri suhtarv |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,93 korra väiksem. |
SFPint |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1,07 korra suurem. |
Ühesuunaliste mitteelamuventilatsiooniseadmete ventilaatori kasutegur |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,93 korra väiksem. |
Elamuventilatsiooniseadmete müravõimsustase |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dB võrra suurem. |
Mitteelamuventilatsiooniseadmete müravõimsustase |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 dB võrra suurem.“ |
XXI LISA
Määruse (EL) 2015/1095 IX, X ja XI lisa muudatused
1) |
IX lisa asendatakse järgmisega: „IX LISA Tööstuslike külmsäilitusseadmete vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III ja IV lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 8 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata. Tabel 8 Kontrollimisel lubatud hälbed
|
2) |
X lisa asendatakse järgmisega: „X LISA Kondensatsiooniseadmete vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused järgivad VI lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 9 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata. Tabel 9 Kontrollimisel lubatud hälbed
|
3) |
XI lisa asendatakse järgmisega: „XI LISA Protsessijahutite vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana. Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
Liikmesriigi ametiasutused järgivad VIII lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid. Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 10 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata. Tabel 10 Kontrollimisel lubatud hälbed
|
XXII LISA
Määruse (EL) 2015/1185 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 4 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 4 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 4
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
Tolmuheide |
13 % hapnikusisalduse korral III lisa punkti 4 alapunkti a alapunkti i alapunktis 1 kirjeldatud meetodil määratud väärtus ei ületa avatud esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete, kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles ei põletata graanuliteks kokkupressitud puitu) ja pliitide puhul esitatud väärtust rohkem kui 20 mg/m3. 13 % hapnikusisalduse korral III lisa punkti 4 alapunkti a alapunkti i alapunktis 1 kirjeldatud meetodil määratud väärtus ei ületa kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles põletatakse graanuliteks kokkupressitud puitu) puhul esitatud väärtus rohkem kui 10 mg/m3. Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1 g/kg suurem, kui seda mõõdetakse vastavalt III lisa punkti 4 alapunkti a alapunkti i alapunktile 2. Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,8 g/kg suurem, kui seda mõõdetakse vastavalt III lisa punkti 4 alapunkti a alapunkti i alapunktile 3. |
Orgaaniliste gaasiliste ühendite heide |
13 % hapnikusisalduse korral ei ületa määratud väärtus avatud esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete, kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles ei põletata graanuliteks kokkupressitud puitu) ja pliitide puhul esitatud väärtust rohkem kui 25 mgC/m3. 13 % hapnikusisalduse korral ei ületa määratud väärtus kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles põletatakse graanuliteks kokkupressitud puitu) puhul esitatud väärtus rohkem kui 15 mgC/m3. |
Vingugaasiheide |
13 % hapnikusisalduse korral ei ületa määratud väärtus avatud esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete, kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles ei põletata graanuliteks kokkupressitud puitu) ja pliitide puhul esitatud väärtust rohkem kui 275 mg/m3. 13 % hapnikusisalduse korral ei ületa määratud väärtus kinnise esiküljega tahkekütuse-kohtkütteseadmete (milles põletatakse graanuliteks kokkupressitud puitu) puhul esitatud väärtus rohkem kui 60 mg/m3. |
Lämmastikoksiidide heide |
13 % hapnikusisalduse korral ei ületa määratud väärtus esitatud väärtust rohkem kui 30 mg/m3 (väljendatud NO2-na).“ |
XXIII LISA
Määruse (EL) 2015/1188 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valivad liikmesriigi ametiasutused katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet, v.a elektri-kohtkütteseadmed, mille puhul nõuetele vastavus tehakse kindlaks täiendavate katseteta ning kohaldatakse kohe allpool esitatud punkte 6 ja 7. Muude mudelite puhul võib teise võimalusena valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 9 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 4 või 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 9 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 9
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälbed |
Elektri-kohtkütteseadmete kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla seadme nimisoojusvõimsusel mõõdetud esitatud väärtusest väiksem. |
Kodumajapidamises kasutatavate vedelkütuse- ja gaas-kohtkütteseadmete kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Kiirgavate ja torukohtkütteseadmete kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Kodumajapidamises kasutatavate gaas- ja vedelkütuse-kohtkütteseadmete ning kiirgavate ja torukohtkütteseadmete lämmastikoksiidide heide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem.“ |
XXIV LISA
Määruse (EL) 2015/1189 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
4) |
Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid. |
5) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 2 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
6) |
Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks. |
7) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 2 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 2
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälve |
Kütmise sesoonne energiatõhusus η s |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 4 % väiksem. |
Tolmuheide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 9 mg/m3 suurem. |
Orgaaniliste gaasiliste ühendite heide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 7 mg/m3 suurem. |
Vingugaasiheide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 30 mg/m3 suurem. |
Lämmastikoksiidide heide |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 30 mg/m3 suurem.“ |
XXV LISA
Määruse (EL) 2016/2281 IV lisa muudatused
IV lisa asendatakse järgmisega:
„IV LISA
Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt
Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.
Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.
1) |
Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist. |
2) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:
|
3) |
Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muud mudelid, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
4) |
Kui õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudeli nimikütte-, nimijahutus- või nimikülmutusvõimsus on ≥70 kW või kui seda toodetakse aastas vähem kui viis tükki ning punkti 2 alapunktis c sätestatud tulemust ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muud mudelid, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
5) |
Kui õhukütteseadme, jahutusseadme, kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti või puhurkonvektori mudeli nimikütte-, nimijahutus- või nimikülmutusvõimsus on <70 kW või kui seda toodetakse aastas viis või enam tükki ning punkti 2 alapunktis c sätestatud tulemust ei saavutata, valivad liikmesriigi ametiasutused katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. |
6) |
Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 30 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele. |
7) |
Kui punktis 6 osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse, et see mudel ja muud mudelid, mille puhul saadi tehnilises dokumentatsioonis esitatud teave samadel alustel, ei vasta käesoleva määruse nõuetele. |
8) |
Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3, 4 ja 7 kohaselt mittevastavaks. |
Liikmesriigi ametiasutused järgivad III lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.
Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 30 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–8 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.
Tabel 30
Kontrollimisel lubatud hälbed
Näitajad |
Kontrollimisel lubatud hälve |
Õhukütteseadme kütmise sesoonne energiatõhusus (η s,h) esitatud nimiküttevõimsusel |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Jahutusseadme jahutuse sesoonne energiatõhusus (η s,c) esitatud nimiküttevõimsusel |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
Õhukütteseadme ja jahutusseadme müravõimsustase (L WA) |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1,5 dB suurem. |
Kütusel töötava õhukütte- või jahutusseadme lämmastikoksiidide heide väljendatuna lämmastikdioksiidina |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 20 % suurem. |
Kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti sesoonne energiatõhusustegur (SEPR) nimijahutusvõimsusel |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
Kõrgel temperatuuril käitatava protsessijahuti nimienergiatõhusustegur (EER A) nimijahutusvõimsusel |
Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem.“ |
20.12.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 346/111 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/2283,
22. august 2016,
millega parandatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) saksakeelset teksti
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 31 lõiget 4, artikli 35 lõiget 9, artikli 50 lõike 1 punkti a, artikli 50 lõike 1 punkti b, artikli 50 lõike 2 punkti a, artikli 50 lõike 2 punkti b, artiklit 56, artikli 92 lõiget 1, artikli 92 lõiget 1a, artikli 97 lõiget 1, artikli 109a lõiget 5, artikli 111 lõike 1 punkte a kuni c, artikli 111 lõike 1 punkti f, artikli 111 lõike 1 punkti h, artikli 111 lõike 1 punkti k, artikli 111 lõike 1 punkti l, artikli 111 lõike 1 punkti o, artikli 211 lõiget 2, artikli 244 lõiget 4 ja artikli 244 lõiget 5,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) saksakeelse versiooni artikli 71 lõike 1 punkti l alapunktis i ja artikli 73 lõike 1 punkti g alapunktis i (mis käsitlevad põhiomavahendite kirjete liigituse aluseks olevate omadustega seonduvaid õiguslikke või lepingulisi kokkuleppeid) on viga. |
(2) |
Nimetatud määruse saksakeelse versiooni artikli 73 lõige 3 sisaldab vigaseid ristviiteid. Artikli 73 lõikega 3 on ette nähtud, millistes artikli 73 lõike 1 punktides käsitatakse juhul, kui miinimumkapitalinõude mittetäitmine esineb enne solventsuskapitalinõude mittetäitmist, viiteid solventsuskapitalinõudele viidetena miinimumkapitalinõudele. |
(3) |
Kõnealuse määruse saksakeelses versioonis, täpsemalt selle artikli 104 lõikes 3, on ekslikult määratud artikli 104 lõike 1 punktis e nimetatud dur i. miinimumperiood, selle asemel et määrata artikli 104 lõikes 2 nimetatud dur i. miinimumperiood. |
(4) |
Nimetatud määruse saksakeelses versioonis, täpsemalt selle artikli 186 lõike 2 esimeses lõigus, on ekslikult määratud turu kontsentratsiooniriski riskitegur g i ühe isiku suhtes olevatele riskipositsioonidele kindlustus- või edasikindlustusandjas, mille kohta on kättesaadav määratud krediidikvaliteeti hindava asutuse krediidikvaliteedi hinnang, samal ajal kui nimetatud riskitegur tuleks määrata juhul, kui määratud krediidikvaliteeti hindava asutuse krediidikvaliteedi hinnang ei ole kättesaadav. |
(5) |
Nimetatud määruse saksakeelne versioon, täpsemalt selle artikli 219 lõike 1 punkti e sissejuhatav lause, piiras ekslikult sätte kohaldamisala, kuna tõlkimata oli jäetud sõna „hõlmab“. |
(6) |
Nimetatud määruse saksakeelses versioonis, täpsemalt selle artikli 297 lõike 2 punktis f, on lausest „asjaomase kindlustus- või edasikindlustusandja mis tahes […] parameetrite mõju“ välja jäetud sõna „mõju“. |
(7) |
Saksakeelse versiooni artiklis 303 on väljend „kohaldamise alguskuupäev“ tõlgitud saksa keelde ekslikult nii, et see vastab väljendile „jõustumise kuupäev“. |
(8) |
Lisaks sellele on nimetatud määruse saksakeelses versioonis väiksemad vead põhjenduses 53, artikli 63 lõikes 4, artikli 68 pealkirjas, artikli 70 lõike 1 punkti e alapunktis i, artikli 83 lõikes 2, artikli 84 lõike 2 punktis b, artikli 90 lõike 2 punktis b, artikli 103 lõike 2 punktis d, artikli 107 lõike 1 punktis b, artikli 108 punktides b ja c, artikli 112 lõikes 1, artikli 124 lõike 1 punktis b, artikli 124 lõike 5 punktis a, artikli 130 lõike 3 punktis a, artikli 131 punktis b, artikli 134 lõigetes 2 ja 3, artikli 136 lõikes 3, artikli 149 lõike 2 punkti b alapunkti ii alapunktis B, artikli 161 lõikes 1, artikli 172 lõike 1 punktis a, artikli 176 lõikes 1, artikli 177 lõike 2 punkti h alapunktis i, artikli 177 lõike 2 punktides k, l, q ja r, artikli 184 lõike 2 punkti b alapunktis v, artikli 190 lõikes 2, artikli 195 punktis c, artikli 211 lõike 2 punktis c, artikli 211 lõikes 4, artikli 217 lõike 5 punktis b, artikli 258 lõike 1 punktides a, b, h ja l, artikli 258 lõigetes 2 ja 3, artikli 259 lõikes 1, artikli 260 lõike 1 punkti a alapunktis i, artikli 260 lõike 1 punkti d alapunktis iii, artikli 260 lõikes 2, artikli 261 lõike 1 punktis c, artikli 261 lõikes 2, artikli 263 punktides a–c, artikli 264 lõikes 3, artiklis 266, artikli 267 lõikes 2, artikli 267 lõike 4 punktides a ja b, artikli 270 lõikes 1, artikli 271 lõike 3 punktides a ja b, artikli 272 lõike 1 punktides f ja g, artikli 272 lõikes 4, artikli 273 lõikes 1, artikli 274 lõike 4 sissejuhatavas osas, artikli 274 lõike 4 punktides h ja k, 5. jao pealkirjas, artikli 275 lõike 1 sissejuhatavas osas, artikli 275 lõike 1 punktides a–g, artikli 275 lõike 2 punktis g, artikli 275 lõikes 3, artikli 290 lõikes 2, artikli 293 pealkirjas, artikli 293 lõike 1 punktides c ja f, artikli 293 lõikes 2, artikli 293 lõikes 4, artikli 294 lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas, artikli 294 lõike 1 punkti c alapunktides i ja ii, artikli 294 lõike 2 sissejuhatavas osas, artikli 296 lõike 1 punktides a ja b, artikli 296 lõike 3 punktides a ja b, artikli 297 lõike 1 punktides a–d ja g, artikli 297 lõike 4 punktis f, artikli 302 lõikes 1, artikli 304 lõike 1 punktides c ja d, artikli 306 pealkirjas ja esimeses lõigus, artikli 307 pealkirjas, artikli 307 lõike 2 sissejuhatavas osas, artikli 307 lõike 2 punktides a–d, artikli 307 lõike 3 punktis b, artikli 307 lõikes 4, artikli 308 lõike 1 punktis b, artikli 308 lõike 2 punktis a, artikli 308 lõike 5 punktis c, artikli 309 lõikes 6, artikli 309 lõike 7 punktis a, artikli 312 lõike 1 punktis b, artikli 314 lõike 1 punktides a–c, artikli 314 lõikes 2, artikli 317 lõikes 1, artiklis 318, artikli 325 lõike 2 punktis a, artiklis 373, artikli 375 lõikes 2, artikli 376 lõike 2 punktis c ja artikli 376 lõike 3 punktis e. |
(9) |
Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/35 vastavalt parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
(10) |
Tulenevalt vajadusest tagada ühesugused tingimused kõigile kindlustus- ja edasikindlustusandjatele, ülekaalukast huvist seoses siseturu terviklikkusega ja samuti õiguskindlusest on nõutav käesoleva delegeeritud määruse kohaldamine alates 18. jaanuarist 2015, see tähendab delegeeritud määruse (EL) 2015/35 jõustumise kuupäevast, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Parandused puudutavad ainult saksakeelset versiooni.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 22. august 2016
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.
(2) Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 12, 17.1.2015, lk 1).