ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 268 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
59. köide |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
RAHVUSVAHELISED LEPINGUD
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/1 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1749,
17. juuni 2016,
Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud protokolli nende sätete osas, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 33, 113, 114 ja 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sõlmimine kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2004/513/EÜ (1). |
(2) |
Kooskõlas nõukogu otsustega 2013/744/EL (2) ja 2013/745/EL (3) kirjutati WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokollile („protokoll“) alla 20. detsembril 2013, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. |
(3) |
Protokolliga toetatakse oluliselt rahvusvahelisi püüdlusi kõrvaldada kõik tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vormid ja võidelda seeläbi maksu- ja tollimaksukohustustest kõrvalehoidmise vastu ning vähendada nõudlust tubakatoodete järele kooskõlas WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikliga 15. Protokoll aitab kaasa ka tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimisele, tagades samal ajal rahvatervise kaitse kõrge taseme. |
(4) |
Liidul on ainupädevus seoses protokolli mitme sättega, mis kuuluvad liidu ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse, või valdkondades, kus liit on kehtestanud ühised normid (4). Protokoll võib mõjutada kõnealuseid ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Seetõttu tuleks protokoll liidu nimel liidu pädevusse kuuluvates küsimustes heaks kiita vaid sel määral, mil protokoll võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. |
(5) |
Protokolli sõlmimisega ei teosta liit jagatud pädevust, seega jääb liikmesriikidele nende pädevus nendes protokolliga reguleeritud valdkondades, mis ei mõjuta ühiseid norme ega muuda selliste ühiste normide kohaldamisala. |
(6) |
Protokolli artiklid 14, 16, 26, 29 ja 30 käsitlevad õigusalast koostööd kriminaalasjades ja kuritegude määratlemist ning kuuluvad seetõttu Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse. Nende sätete osas võetakse käesoleva otsusega paralleelselt vastu nõukogu otsus (EL) 2016/1750 (5). |
(7) |
Protokoll tuleks heaks kiita liidu pädevusse kuuluvate küsimuste osas, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluv tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll, välja arvatud protokolli nende sätete osas, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse, eelkõige artiklid 14, 16, 26, 29 ja 30, kiidetakse liidu nimel heaks.
Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
Artikkel 2
Nõukogu eesistuja määrab isik(ud), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma
a) |
protokolli artikli 44 lõikes 1 osutatud ratifitseerimiskirja, |
b) |
käesoleva otsuse lisas esitatud pädevust käsitleva deklaratsiooni vastavalt protokolliartikli 44 lõikele 3. |
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Luxembourg, 17. juuni 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
J. R. V. A. DIJSSELBLOEM
(1) Nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsus 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 8).
(2) Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta otsus 2013/744/EL Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades, kuritegude määratlemise ja politseikoostööga (ELT L 333, 12.12.2013, lk 73).
(3) Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta otsus 2013/745/EL Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis ei käsitle kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades, kuritegude määratlemise ja politseikoostööga (ELT L 333, 12.12.2013, lk 75).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 1);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1);
nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12);
nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (ELT L 176, 5.7.2011, lk 24).
(5) Nõukogu 17. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1750 Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja kuritegude määratlemisega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 6).
LISA
DEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU PÄDEVUSE KOHTA TUBAKATOODETEGA EBASEADUSLIKU KAUPLEMISE TÕKESTAMISE PROTOKOLLIGA REGULEERITUD KÜSIMUSTES
(VASTAVALT PROTOKOLLI ARTIKLILE 44)
Euroopa Liit (EL) esitab kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli („protokoll“) artikliga 44 järgmise pädevust käsitleva deklaratsiooni, milles täpsustatakse pädevuse liigid ja poliitikavaldkonnad, milles ELi liikmesriigid on andnud ELile pädevuse protokolliga reguleeritud valdkondades.
1. Üldpõhimõtted
ELi toimimise lepingu artiklites 2–6 sätestatakse liidu pädevuse liigid ja valdkonnad. Kui aluslepingud annavad ELile teatavas valdkonnas ainupädevuse, võib õiguslikult siduvaid õigusakte menetleda ja vastu võtta ainult EL. Liikmesriigid võivad seda teha ainult ELi volitusel või ELi õigusaktide rakendamiseks. Kui aluslepingud annavad ELile teatavas valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevuse, võivad selles valdkonnas õiguslikult siduvaid õigusakte menetleda ja vastu võtta EL ja liikmesriigid. Liikmesriigid teostavad oma pädevust ainult niivõrd, kui EL ei ole oma pädevust teostanud. Liikmesriigid teostavad taas oma pädevust ainult niivõrd, kui EL on otsustanud oma pädevuse teostamise lõpetada.
Rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul on ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 loetletud poliitikavaldkondades pädevus tegutseda ainult ELil. ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 2 loetletud poliitikavaldkondades jagavad EL ja liikmesriigid pädevust, kuid ainult ELil on pädevus tegutseda, kui kavandatav tegevus on vajalik ELi sisemise pädevuse teostamiseks, või kui lepingu sätted võivad mõjutada ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses; kuni seda ei ole juhtunud (st ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tingimused ei ole täidetud), võivad liikmesriigid neis poliitikavaldkondades tegutsedes oma pädevust teostada.
Kui pädevust ei ole aluslepingutega ELile antud, kuulub see ELi liikmesriikidele.
EL teatab kooskõlas protokolli artikliga 44 nõuetekohaselt olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses, ilma et see oleks protokolliga reguleeritud küsimustes ELi pädevuse teostamise eeltingimus.
2. ELi ainupädevus
2.1. ELil on ainupädevus tegutseda protokolliga reguleeritud küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ELi ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse.
2.2. Lisaks on ELil ainupädevus tegutseda protokolliga reguleeritud küsimustes, mis kuuluvad tollikoostöö (ELi toimimise lepingu artikkel 33), siseturgu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise (ELi toimimise lepingu artiklid 113 ja 114), kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö (ELi toimimise lepingu artikkel 82) ja kuritegude määratlemise (ELi toimimise lepingu artikkel 83) kohaldamisalasse, ainult niivõrd, kui liidu õigusakti sätetega kehtestatakse ühiseid norme, mida protokolli sätted võivad mõjutada või mille kohaldamisala need võivad muuta.
Allpool esitatud liidu õigusaktide nimekiri näitab, millises ulatuses on liit oma sisepädevust nendes valdkondades kasutanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule. Nendest õigusaktidest tuleneva liidu ainupädevuse ulatust tuleb hinnata seoses iga meetme täpsete sätetega, ning eelkõige ulatusega, milles need sätted kehtestavad ühised normid, mille kohaldamisala võivad protokolli sätted või selle rakendusakt mõjutada või muuta.
— |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 1). |
— |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15). |
— |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1). |
— |
Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12). |
— |
Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (ELT L 176, 5.7.2011, lk 24). |
— |
Nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1). |
— |
Nõukogu 26. juuli 1995. aasta akt, millega koostatakse Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48). |
3. Liikmesriikide pädevus
Muudes protokolliga reguleeritud küsimustes, mida ei ole punktides 2.1 ja 2.2 mainitud, mille puhul ELil ei ole ainupädevust tegutseda, jääb liikmesriikidele pädevus tegutseda.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/6 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1750,
17. juuni 2016,
Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja kuritegude määratlemisega
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 1 ja artiklit 83 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sõlmimine kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 2004/513/EÜ (1). |
(2) |
Kooskõlas nõukogu otsustega 2013/744/EL (2) ja 2013/745/EL (3) kirjutati WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokollile („protokoll“) alla 20. detsembril 2013, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. |
(3) |
Protokolliga toetatakse oluliselt rahvusvahelisi püüdlusi kõrvaldada kõik tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vormid ja võidelda seeläbi maksu- ja tollimaksukohustustest kõrvalehoidmise vastu ning vähendada nõudlust tubakatoodete järele kooskõlas WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikliga 15. Protokoll aitab kaasa ka tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimisele, tagades samal ajal rahvatervise kaitse kõrge taseme. |
(4) |
Protokoll reguleerib valdkondi, mis on seotud õigusalase koostööga kriminaalasjades, kuritegude määratlemisega ja politseikoostööga. Niivõrd, kui protokolli artikleid 14, 16, 19, 23, 26, 27, 29 ja 30 võib rakendada meetmetega, mis kuuluvad nende valdkondade kohaldamisalasse, kuuluvad need sätted Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse. |
(5) |
Liit on õigusaktidega kehtestanud ühised normid kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja kuritegude määratlemise valdkondades (4). Protokolli artiklid 14, 16, 26, 29 ja 30 võivad mõjutada ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. Protokoll tuleks liidu nimel liidu pädevusse kuuluvates küsimustes heaks kiita ainult sel määral, mil protokoll võib mõjutada nimetatud ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala. |
(6) |
Protokolli sõlmimisega ei teosta liit jagatud pädevust, seega jääb liikmesriikidele nende pädevus nendes protokolliga reguleeritud valdkondades, mis ei mõjuta ühiseid norme ega muuda selliste ühiste normide kohaldamisala. |
(7) |
Nõukogu 26. juuli 1995. aasta akt ja raamotsus 2001/500/JSK on Iirimaale siduvad ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel. |
(8) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
(9) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
(10) |
Käesoleva otsusega paralleelselt võetakse vastu nõukogu otsus (EL) 2016/1749 (5) liidu nimel protokolli sõlmimise kohta, välja arvatud nende protokolli sätete osas, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja kuritegude määratlemisega. |
(11) |
Protokoll tuleks heaks kiita liidu pädevusse kuuluvates küsimustes, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll seoses artiklitega 14, 16, 26, 29 ja 30, mis käsitlevad õigusalast koostööd kriminaalasjades ja kuritegude määratlemist, kiidetakse liidu nimel heaks.
Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
Artikkel 2
Nõukogu eesistuja määrab isik(ud), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma
a) |
protokolli artikli 44 lõikes 1 osutatud kirja, |
b) |
käesoleva otsuse lisas esitatud pädevust käsitleva deklaratsiooni vastavalt protokolli artikli 44 lõikele 3. |
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Luxembourg, 17. juuni 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
J. R. V. A. DIJSSELBLOEM
(1) Nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsus 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 8).
(2) Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta otsus 2013/744/EL Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis käsitlevad kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades, kuritegude määratlemise ja politseikoostööga (ELT L 333, 12.12.2013, lk 73).
(3) Nõukogu 9. detsembri 2013. aasta otsus 2013/745/EL Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses protokolli nende sätetega, mis ei käsitle kohustusi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades, kuritegude määratlemise ja politseikoostööga (ELT L 333, 12.12.2013, lk 75).
Nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1);
(4) nõukogu 26. juuli 1995. aasta akt, millega koostatakse Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioon (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48).
(5) Nõukogu 17. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/1749 Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, välja arvatud nende sätete osas, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).
LISA
DEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU PÄDEVUSE KOHTA TUBAKATOODETEGA EBASEADUSLIKU KAUPLEMISE TÕKESTAMISE PROTOKOLLIGA REGULEERITUD KÜSIMUSTES
(VASTAVALT PROTOKOLLI ARTIKLILE 44)
Euroopa Liit (EL) esitab kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolli („protokoll“) artikliga 15 järgmise pädevust käsitleva deklaratsiooni, milles täpsustatakse pädevuse liigid ja poliitikavaldkonnad, milles ELi liikmesriigid on andnud ELile pädevuse protokolliga reguleeritud valdkondades.
1. Üldpõhimõtted
ELi toimimise lepingu artiklites 2–6 sätestatakse liidu pädevuse liigid ja valdkonnad. Kui aluslepingud annavad ELile teatavas valdkonnas ainupädevuse, võib õiguslikult siduvaid õigusakte menetleda ja vastu võtta ainult EL. Liikmesriigid võivad seda teha ainult ELi volitusel või ELi õigusaktide rakendamiseks. Kui aluslepingud annavad ELile teatavas valdkonnas liikmesriikidega jagatud pädevuse, võivad selles valdkonnas õiguslikult siduvaid õigusakte menetleda ja vastu võtta EL ja liikmesriigid. Liikmesriigid teostavad oma pädevust ainult niivõrd, kui EL ei ole oma pädevust teostanud. Liikmesriigid teostavad taas oma pädevust ainult niivõrd, kui EL on otsustanud oma pädevuse teostamise lõpetada.
Rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul on ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikes 1 loetletud poliitikavaldkondades pädevus tegutseda ainult ELil. ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 2 loetletud poliitikavaldkondades jagavad EL ja liikmesriigid pädevust, kuid ainult ELil on pädevus tegutseda, kui kavandatav tegevus on vajalik ELi sisemise pädevuse teostamiseks, või kui lepingu sätted võivad mõjutada ühiseid norme või muuta nende kohaldamisala ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses; kuni seda ei ole juhtunud (st ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tingimused ei ole täidetud), võivad liikmesriigid neis poliitikavaldkondades tegutsedes oma pädevust teostada.
Kui pädevust ei ole aluslepingutega ELile antud, kuulub see ELi liikmesriikidele.
EL teatab kooskõlas protokolli artikliga 44 nõuetekohaselt olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses, ilma et see oleks protokolliga reguleeritud küsimustes ELi pädevuse teostamise eeltingimus.
2. ELi ainupädevus
2.1. |
ELil on ainupädevus tegutseda protokolliga reguleeritud küsimustes, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ELi ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalasse. |
2.2. |
Lisaks on ELil ainupädevus tegutseda protokolliga reguleeritud küsimustes, mis kuuluvad tollikoostöö (ELi toimimise lepingu artikkel 33), siseturgu käsitlevate õigusaktide ühtlustamise (ELi toimimise lepingu artiklid 113 ja 114), kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö (ELi toimimise lepingu artikkel 82) ja kuritegude määratlemise (ELi toimimise lepingu artikkel 83) kohaldamisalasse, ainult niivõrd, kui liidu õigusakti sätetega kehtestatakse ühiseid norme, mida protokolli sätted võivad mõjutada või mille kohaldamisala need võivad muuta. Allpool esitatud liidu õigusaktide nimekiri näitab, millises ulatuses on liit oma sisepädevust nendes valdkondades kasutanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule. Nendest õigusaktidest tuleneva liidu ainupädevuse ulatust tuleb hinnata seoses iga meetme täpsete sätetega, ning eelkõige ulatusega, milles need sätted kehtestavad ühised normid, mille kohaldamisala võivad protokolli sätted või selle rakendusakt mõjutada või muuta.
|
3. Liikmesriikide pädevus
Muudes protokolliga reguleeritud küsimustes, mida ei ole punktides 2.1 ja 2.2 mainitud, mille puhul ELil ei ole ainupädevust tegutseda, jääb liikmesriikidele pädevus tegutseda.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/10 |
TÕLGE
Tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise
PROTOKOLL
KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED,
VÕTTES ARVESSE, ET 21. mail 2003 võttis viiekümne kuues maailma terviseassamblee konsensusega vastu Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni, mis jõustus 27. veebruaril 2005,
TÕDEDES, ET Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (WHO) üks kõige kiiremini ratifitseeritud lepinguid ja peamine vahend Maailma Terviseorganisatsiooni eesmärkide saavutamiseks,
MEENUTADES Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) põhikirja preambulit, milles on sätestatud, et inimese üks põhiõigustest on omada võimalikult head terviseseisundit, sõltumata rassist, usust, poliitilistest vaadetest ning majanduslikest ja sotsiaalsetest tingimustest,
OLLES KA OTSUSTANUD pidada esmatähtsaks oma õigust kaitsta rahva tervist,
TUNDES SUURT MURET selle üle, et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega aitab kaasa tubakaepideemia levikule; see on ülemaailmne probleem, millel on rasked tagajärjed rahva tervisele, ning nõuab tõhusat, asjakohast ja ulatuslikku reageerimist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil,
TÕDEDES VEEL, ET ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega õõnestab hinna- ja maksumeetmeid, mis peaksid kaasa aitama tubaka tarbimise leviku vähendamisele, suurendades seeläbi tubakatoodete kättesaadavust ja taskukohasust,
OLLES TÕSISELT MURES kahjustava toime pärast, mis ebaseaduslikult kaubeldavate tubakatoodete parema kättesaadavuse ja taskukohasuse tõttu avaldub rahva tervisele ja heaolule, eeskätt noortele, vaestele jt haavatavatele rühmadele,
OLLES TÕSISELT MURES tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ebaproportsionaalse majandusliku ja sotsiaalse mõju pärast arenguriikidele ning üleminekuriikidele,
OLLES TEADLIK vajadusest arendada välja teaduslik, tehniline ja institutsiooniline suutlikkus, et kavandada ja rakendada sobilikke riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi meetmeid tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide kõrvaldamiseks,
TUNNISTADES, ET protokolliosaliste võimekuse suurendamiseks (eeskätt arenguriikides ja üleminekuriikides) tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise kõikide vormide kõrvaldamisel on väga tähtis võimaldada neile ligipääs vahenditele ja asjakohasele tehnoloogiale,
TUNNISTADES KA seda, et kuigi vabatsoonid luuakse seadusliku kaubanduse hõlbustamiseks, on neid kasutatud selleks, et tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine hõlpsamalt üleilmseks muuta, seda nii seoses salakauba ebaseadusliku transiidi kui ka ebaseaduslike tubakatoodete tootmisega,
TÕDEDES SAMUTI, ET ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega õõnestab protokolliosaliste majandust ning avaldab kahjulikku mõju nende stabiilsusele ja turvalisusele,
OLLES TEADLIK sellest, et ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega annab rahalist tulu, mida kasutatakse piiriülese kuritegevuse rahastamiseks ja mis segab seega valitsuse eesmärkide täitmist,
TÕDEDES, ET ebaseaduslik kauplemine tubakatoodetega nõrgendab tervishoiueesmärke, avaldab lisasurvet tervishoiusüsteemidele ja tähendab protokolliosaliste majandusele saamata jäänud tulusid,
PIDADES SILMAS Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3, kus konventsiooniosalised nõustuvad oma rahvatervise poliitika kehtestamisel ja rakendamisel tubaka tarbimise vähendamisega seoses kaitsma oma poliitikat tubakatööstuse ärihuvide ja teiste seaduspäraste huvide eest kooskõlas riigi õigusega,
RÕHUTADES vajadust olla valvel tubakatööstuse pingutuste suhtes õõnestada või kahjustada tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise strateegiaid ning vajadust olla informeeritud tubakatööstuse tegevusest, millel on kahjulik mõju tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise strateegiatele,
PIDADES SILMAS Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 6 lõiget 2, millega julgustatakse konventsiooniosalisi vajaduse korral keelama või piirama maksu- ja tollimaksuvabade tubakatoodete müüki ja/või importi riigipiiri ületavatele reisijatele,
LISAKS TÕDEDES, ET rahvusvaheliselt transiidina veetavate või ümberlaaditavate tubakatoodete ja tubaka puhul leitakse sageli võimalus ebaseaduslikuks kauplemiseks,
VÕTTES ARVESSE, ET tõhusad meetmed tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ennetamisel ja selle vastu võitlemisel eeldavad terviklikku rahvusvahelist lähenemisviisi ja tihedat koostööd kõikides ebaseadusliku kaubanduse aspektides, hõlmates vajaduse korral ebaseaduslikku kauplemist tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega,
MEENUTADES JA RÕHUTADES teiste selliste asjakohaste rahvusvaheliste kokkulepete tähtsust, nagu rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastane konventsioon, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, ning nende konventsioonide osaliste kohustust kohaldada vajaduse korral kõnealuste konventsioonide asjakohaseid sätteid tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise suhtes; julgustades neid protokolliosalisi, kes pole veel kõnealuste kokkulepete osalised, kaaluma nendega ühinemist,
TUNNISTADES vajadust kujundada välja tõhustatud koostöö Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sekretariaadi ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo, Maailma Tolliorganisatsiooni ja vajaduse korral teiste asutuste vahel,
MEENUTADES Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artiklit 15, milles konventsiooniosalised tunnistavad muu hulgas, et tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide, sealhulgas salakaubanduse ja keelatud tootmise kõrvaldamine on oluline tubaka tarbimise leviku vähendamiseks,
VÕTTES ARVESSE, ET käesoleva protokolliga ei üritata lahendada intellektuaalomandi õigustega seotud küsimusi, ning
OLLES VEENDUNUD, ET Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni täiendamine põhjaliku protokolliga on jõuline ja tõhus vahend tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ja selle raskete tagajärgedega võitlemiseks,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I OSA
SISSEJUHATUS
Artikkel 1
Mõisted
1. „Vahendamine“ – lepinguid, ostu või müüki käsitlevatel läbirääkimistel teiste isikute esindajana osalemine, saades selle eest honorari või vahendustasu.
2. „Sigaret“ – sigaretipaberisse pakendatud peeneks lõigatud tubaka rull, mis on ette nähtud suitsetamiseks. Siia ei kuulu piirkonnaspetsiifilised tooted, nagu bidi, ang hoon vm tooted, mida saab keerata paberisse või lehtedesse. Artiklis 8 tähendab „sigaret“ ka peeneks hakitud ise kokkurullitavat tubakat sigareti valmistamiseks.
3. „Konfiskeerimine“ – vara alaline äravõtmine kohtu või muu pädeva asutuse otsuse alusel.
4. „Kontrollialune saadetis“ – meetod, mis võimaldab suunata ebaseaduslikud või kahtlased saadetised ühe või enama riigi territooriumilt välja, selle territooriumi kaudu või selle territooriumile asjaomase riigi pädevate asutuste teadmisel ja järelevalve all, eesmärgiga uurida süütegu ja tuvastada süüteo toimepanekuga seotud isikud.
5. „Vabatsoon“ – protokolliosalise territooriumi osa, kuhu toodud kaupu käsitatakse impordimaksude ja -tasude seisukohalt üldiselt nii, nagu asuks see tsoon väljaspool tolliterritooriumi.
6. „Ebaseaduslik kauplemine“ – seadusega keelatud tegevus, mis on seotud tootmise, veo, vastuvõtmise, omandamise, jaotuse, müügi või ostuga, samuti tegevus, millega soodustatakse ebaseaduslikku kauplemist.
7. „Litsents“ – luba, mille pädev asutus on väljastanud pärast seda, kui talle on esitatud nõutav avaldus või muud dokumendid.
a) „Tootmisseadmed“– seadmestik, mis on kavandatud või kohandatud vaid tubakatoodete tootmiseks ja moodustab tootmisprotsessi lahutamatu osa (1).
b) „Seadme osa“– tubakatoodete tootmisseadmetega seoses mis tahes eristatav osa, mis on eriomane tubakatoodete tootmiseks kasutatavatele seadmetele.
9. „Protokolliosaline“ – käesoleva protokolli osaline, v.a juhul, kui kontekstist tuleneb teisiti.
10. „Isikuandmed“ – kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta.
11. „Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon“ – suveräänsetest riikidest koosnev organisatsioon, kellele tema liikmesriigid on andnud pädevuse mitmes valdkonnas ning volituse teha nendes valdkondades liikmesriikidele siduvaid otsuseid (2).
12. „Tarneahel“ – hõlmab tubakatoodete ja tootmisseadmete tootmist, importi või eksporti ning seda võib protokolliosalise vastava otsuse alusel vajaduse korral laiendada ühele või enamale järgmistest toimingutest:
a) |
tubakatoodete jaemüük; |
b) |
tubakatoodete kasvatamine (v.a juhul, kui seda teevad traditsioonilised väikekasvatajad ja -põllumajandustootjad); |
c) |
tubakatoodete või tootmisseadmete transport kaubanduslikes kogustes; |
d) |
tubaka ja tubakatoodete ning tootmisseadmete hulgimüük, vahendamine, ladustamine või turustamine. |
13. „Tubakatooted“ – täielikult või osaliselt lehttubakast kui toormaterjalist valmistatud tooted, mis on ette nähtud suitsetamiseks, imemiseks, närimiseks või nuusktubakana kasutamiseks.
14. „Jälgimine ja päritolu kindlakstegemine“ – tarneahelas kaubaartiklite teekonna või liikumise süsteemne järelevalve ja uuesti fikseerimine, mida teostavad pädevad asutused või nende nimel tegutsevad isikud, nagu on üldjoontes kirjeldatud artiklis 8.
Artikkel 2
Protokolli ning teiste lepingute ja õigusaktide vaheline seos
1. Käesoleva protokolli suhtes kohaldatakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sätteid, mis kehtivad selle protokollide suhtes.
2. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artiklis 2 nimetatud lepingutüüpidega ühinenud protokolliosalised teatavad raamkonventsiooni sekretariaadi kaudu vastavatest lepingutest protokolliosaliste koosolekule.
3. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta ühegi protokolliosalise õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõnest muust selle protokolliosalise jaoks kehtivast rahvusvahelisest konventsioonist, lepingust või rahvusvahelisest kokkuleppest, mida see osaline peab tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise kõrvaldamise saavutamise seisukohast mõjusamaks.
4. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta protokolliosaliste muid rahvusvahelisest õigusest (sh rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist) tulenevaid õigusi ja kohustusi.
Artikkel 3
Eesmärk
Käesoleva protokolli eesmärk on kõrvaldada kõik tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse vormid kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 15 tingimustega.
II OSA
ÜLDISED KOHUSTUSED
Artikkel 4
Üldised kohustused
1. Lisaks Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 sätetele teevad protokolliosalised järgmist:
a) |
võtavad tõhusad meetmed, mille eesmärk on käesoleva protokolliga hõlmatud kauba tarneahela kontrollimine ja reguleerimine, ning rakendavad neid selleks, et ennetada, ära hoida, avastada ja uurida ebaseaduslikku kauplemist kõnealuse kaubaga ning esitada vastavad süüdistused; protokolliosalised teevad seejuures üksteisega koostööd; |
b) |
võtavad kooskõlas oma siseriikliku õigusega kõik vajalikud meetmed, et suurendada selliste riigi pädevate ametiasutuste ja teenistuste tõhusust, kes vastutavad käesoleva protokolliga hõlmatud kauba ebaseadusliku kaubanduse kõikide vormide kõrvaldamisega seotud ennetamis-, ärahoidmis-, avastamis- ja uurimistoimingute ning süüdistuste esitamise eest (sh toll ja politsei); |
c) |
võtavad tõhusad meetmed, millega lihtsustatakse või võimaldatakse tehnilist ja rahalist abi, suutlikkuse suurendamist ja rahvusvahelist koostööd eesmärgiga saavutada käesoleva protokolli eesmärgid, tagada käesoleva protokolli alusel vahetatava teabe kättesaadavus pädevatele asutustele ja kindlustada turvaline teabevahetus nende asutustega; |
d) |
teevad üksteisega tihedat koostööd vastavalt oma riigi asjakohastele õigus- ja haldussüsteemidele eesmärgiga suurendada õiguskaitse tõhusust ebaseadusliku tegevusega (sh käesoleva protokolli artikli 14 kohaselt kindlaks määratud kuritegudega) võitlemiseks; |
e) |
teevad vajaduse korral koostööd ning suhtlevad asjakohaste piirkondlike ja rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonidega käesoleva protokolliga hõlmatud teabe turvalise vahetamise (3) raames, et tagada käesoleva protokolli tõhus rakendamine; |
f) |
teevad oma käsutuses olevate vahendite ja ressursside piires koostööd, et kaasata rahalisi vahendeid käesoleva protokolli tõhusaks rakendamiseks kahe- ja mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu. |
2. Täites oma protokollist tulenevaid kohustusi, tagavad protokolliosalised suurima võimaliku läbipaistvuse kõikides suhetes, mis võivad neil tubakatööstusega olla.
Artikkel 5
Isikuandmete kaitse
Protokolliosalised kaitsevad käesolevat protokolli rakendades kõikide isikute isikuandmeid – olenemata nende kodakondsusest või elukohast – kooskõlas siseriikliku õigusega, pidades silmas rahvusvahelisi isikuandmete kaitset käsitlevaid standardeid.
III OSA
TARNEAHELA KONTROLLIMINE
Artikkel 6
Litsentside väljastamise või samaväärne heakskiidu- või kontrollisüsteem
1. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkide saavutamiseks ning ebaseadusliku tubakatoodete ja tootmisseadmetega kauplemise kõrvaldamiseks lubavad protokolliosalised mis tahes füüsilistel ja juriidilistel isikutel teostada mis tahes järgmisi toiminguid üksnes pädeva asutuse väljastatud litsentsi või samaväärse heakskiidu (edaspidi „litsents“) alusel või rakendatava kontrollisüsteemi kohaselt kooskõlas siseriikliku õigusega:
a) |
tubakatoodete ja tootmisseadmete tootmine ning |
b) |
tubakatoodete ja tootmisseadmete import või eksport. |
2. Protokolliosalised kohustuvad tagama asjakohases ulatuses ja juhul, kui tegevus pole keelatud siseriikliku õigusega, järgmiste toimingutega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikute litsentsimise:
a) |
tubakatoodete jaemüük; |
b) |
tubaka kasvatamine (v.a juhul, kui seda teevad traditsioonilised väikekasvatajad ja -põllumajandustootjad); |
c) |
tubakatoodete või tootmisseadmete transport kaubanduslikes kogustes; |
d) |
tubaka ja tubakatoodete ning tootmisseadmete hulgimüük, vahendamine, ladustamine või turustamine. |
3. Tõhusa litsentsimissüsteemi tagamiseks teevad protokolliosalised järgmist:
a) |
moodustavad või määravad pädeva(d) asutuse(d), kes vastutab (vastutavad) lõikes 1 nimetatud toimingute teostamiseks vajalike litsentside väljastamise, uuendamise, peatamise ja/või tühistamise eest käesoleva protokolli sätete kohaselt ja kooskõlas oma siseriikliku õigusega; |
b) |
nõuavad, et igas litsentsitaotluses oleks esitatud taotleja kohta kogu nõutav teave, mis peaks vajaduse korral hõlmama järgmist:
|
c) |
jälgivad ja koguvad vajaduse korral litsentsitasusid, mida on võimalik sisse nõuda, ning kaaluvad nende kasutamist litsentsimissüsteemi tõhusaks haldamiseks ja jõustamiseks või rahvatervise või muu seotud tegevuse heaks kooskõlas siseriikliku õigusega; |
d) |
võtavad asjakohased meetmed, et ennetada, avastada ja uurida ebaseaduslikke või petturlikke tavasid litsentsimissüsteemi toimimisel; |
e) |
rakendavad vajaduse korral selliseid meetmeid nagu litsentside korrapärane läbivaatamine, uuendamine, kontrollimine või audit; |
f) |
kehtestavad vajaduse korral litsentside kehtivusaja piirangu ja nõuavad seejärel uue taotluse esitamist või taotluse andmete ajakohastamist; |
g) |
kohustavad kõiki litsentsi omavaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid teatama pädevale asutusele ette kõikidest oma ettevõtte asukoha muutustest või litsentsiga hõlmatud tegevusega seotud teabe olulistest muudatustest; |
h) |
kohustavad kõiki litsentsi omavaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid teatama asjakohasele pädevale asutusele kõikidest tootmisseadmete soetamistest ja võõrandamistest; |
i) |
tagavad, et kõik vastavad tootmisseadmed või seadme osad hävitatakse pädeva asutuse järelevalve all. |
4. Protokolliosalised tagavad, et ühtki litsentsi ei omistata ega/või anta üle ilma litsentsitaotlejalt lõikes 3 viidatud asjakohast teavet saamata ja pädeva asutuse eelneva heakskiiduta.
5. Viis aastat pärast käesoleva protokolli jõustumist tagab protokolliosaliste koosolek oma järgmisena toimuval istungil, et korraldatakse tõenditel põhinev uuring selgitamaks välja, kas esineb tubakatoodete tootmisele olemuslikke ja kindlakstehtavaid põhisisendeid, mille suhtes saab rakendada tõhusat kontrollimehhanismi. Nimetatud uuringu põhjal kaalub protokolliosaliste koosolek asjakohaseid meetmeid.
Artikkel 7
Hoolsusmeetmed
1. Protokolliosalised nõuavad kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et kõik tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete tarneahelasse kaasatud füüsilised ja juriidilised isikud teeksid järgmist:
a) |
rakendaksid enne ärisuhete loomist ja ärisuhete kestel hoolsusmeetmeid; |
b) |
jälgiksid oma klientide müügitegevust tagamaks, et kogused vastavad kõnealuste toodete nõudlusele kavandatud müügiturul ja et neid kasutatakse kavandatud eesmärgil; |
c) |
edastavad pädevale asutusele kõik tõendid selle kohta, et klient on seotud tegevusega, mis on vastuolus tema protokollist tulenevate kohustustega. |
2. Lõike 1 kohased hoolsusmeetmed hõlmavad kooskõlas siseriikliku õiguse ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega vajaduse korral muu hulgas nõudeid kliendi isiku kindlakstegemiseks, näiteks sellise teabe saamist ja ajakohastamist, mis on seotud järgmisega:
a) |
teave selle kohta, et füüsilisel või juriidilisel isikul on artikli 6 kohane litsents; |
b) |
füüsilisest isikust kliendi puhul tema identimisandmed, sealhulgas ees- ja perekonnanimi, kaubanduslik nimetus, ettevõtte registreerimisnumber (olemasolu korral), kehtivad maksukohustuslasena registreerimise numbrid (olemasolu korral) ja tõend tema isikut tõendava dokumendi nõuetekohasuse kohta; |
c) |
juriidilise isiku puhul selle identimisandmed, sealhulgas täisnimi, kaubanduslik nimetus, ettevõtte registreerimisnumber, asutamiskuupäev ja -koht, peakorteri asukoht ja peamine tegevuskoht, kehtivad maksukohustuslasena registreerimise numbrid, põhikirja või võrdväärsete dokumentide koopiad, ettevõtte tütarettevõtjad, direktorite ja kõikide ametlike esindajate nimed, sealhulgas esindajate nimed ja tõend nende isikut tõendavate dokumentide nõuetekohasuse kohta; |
d) |
tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete kavandatud kasutuse ja müügituru kirjeldus; |
e) |
selle koha kirjeldus, kuhu tootmisseadmed paigaldatakse ja kus neid kasutatakse. |
3. Lõike 1 kohased hoolsusnõuded võivad hõlmata nõudeid kliendi isiku kindlakstegemiseks, näiteks sellise teabe saamist ja ajakohastamist, mis on seotud järgmisega:
a) |
dokumendid või tõend karistusregistrist; |
b) |
teave selliste pangakontode kohta, mida kavatsetakse kasutada asjaomasteks tehinguteks. |
4. Protokolliosalised võtavad lõike 1 punktis c edastatud teabe alusel kõik vajalikud meetmed, et tagada vastavus käesolevast protokollist tulenevatele kohustustele; see võib muu hulgas tähendada, et protokolliosalise jurisdiktsioonis omistatakse kliendile siseriiklikus õiguses esitatud määratluse kohaselt blokeeritud kliendi staatus.
Artikkel 8
Jälgimine ja päritolu kindlakstegemine
1. Eesmärgiga veelgi enam kaitsta tarneahelat ja aidata kaasa tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise uurimisele, nõustuvad protokolliosalised kehtestama viie aasta jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi, mille moodustavad riiklikud ja/või piirkondlikud jälgimise ja päritolu kindlakstegemise süsteemid ning Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni sekretariaadi juures asuv ja kõikide protokolliosaliste jaoks juurdepääsetav ülemaailmne teabevahetuskeskus, mis võimaldab protokolliosalistel teha päringuid ja saada asjakohast teavet.
2. Protokolliosalised kehtestavad kooskõlas käesoleva artikliga jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi, mida protokolliosalised rakendavad kõikide nende territooriumil toodetud või sinna imporditud tubakatoodete suhtes, võttes arvesse oma riigile või piirkonnale eriomaseid vajadusi ja nende käsutuses olevat parimat tava.
3. Tõhusa jälgimise ja päritolu kindlakstegemise võimaldamiseks nõuab iga protokolliosaline, et sigarettide puhul viie aasta jooksul ja muude tubakatoodete puhul kümne aasta jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist vastava protokolliosalise suhtes kinnitatakse tarbija- ja välispakenditele ainulaadsed ja turvalised identifitseerimismärgid, mida ei ole võimalik eemaldada (edaspidi „ainulaadsed identifitseerimismärgid“), näiteks koodid või templid, või et need moodustavad osa tarbija- ja välispakenditest.
4.1. |
Lõike 3 kohaldamiseks nõuavad protokolliosalised jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi osana, et kas otse või lingi kaudu oleks kättesaadav järgmine teave, mis aitab protokolliosalistel teha kindlaks tubakatoodete päritolu ja vajaduse korral ebaseaduslikku kaubandusse sattumise etapp ning jälgida ja kontrollida tubakatoodete liikumist ning nende õiguslikku seisundit:
|
4.2. |
Punktides a, b, g ja vajaduse korral punktis f viidatud teave on ainulaadsete identifitseerimismärkide osa. |
4.3. |
Kui punktis f viidatud teave ei ole märgistamise ajal kättesaadav, nõuavad protokolliosalised sellise teabe lisamist kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 15 lõike 2 punktiga a. |
5. Protokolliosalised nõuavad käesolevas artiklis kindlaks määratud tähtaegade jooksul, et kõik tootjad registreeriksid lõikes 4 sätestatud teabe tootmise või esimese kaubasaadetise saatmise ajal või et see registreeritaks nende territooriumile importimise ajal.
6. Protokolliosalised tagavad, et lõike 5 kohaselt registreeritud teave on neile kättesaadav lõigetes 3 ja 4 nõutud ainulaadsete identifitseerimismärkidega ühenduses oleva lingi kaudu.
7. Protokolliosalised tagavad, et lõike 5 kohaselt registreeritud teave ning sellist teavet lõike 6 kohaselt kättesaadavaks tegevad ainulaadsed identifitseerimismärgid on protokolliosalise ja selle pädevate asutuste kehtestatud või heaks kiidetud vormingus.
8. Protokolliosalised tagavad, et lõike 5 kohaselt registreeritud teave on kooskõlas lõikega 9 taotluse korral juurdepääsetav ülemaailmsele teabevahetuskeskusele selle riikliku ja/või piirkondliku keskusega toimiva standardse elektroonilise turvaliidese kaudu. Ülemaailmne teabevahetuskeskus koostab loetelu protokolliosaliste pädevatest asutustest ja teeb selle kättesaadavaks kõikidele protokolliosalistele.
9. Protokolliosalised või pädevad asutused:
a) |
saavad õigeaegselt juurdepääsu lõikes 4 kirjeldatud teabele, esitades päringu ülemaailmsele teabevahetuskeskusele, |
b) |
taotlevad sellist teavet üksnes siis, kui see on vajalik tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise avastamiseks või uurimiseks, |
c) |
ei varja teavet põhjendamatult, |
d) |
vastavad teabetaotlustele seoses lõikega 4 kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning |
e) |
kaitsevad vahetatavat teavet ja käsitavad seda konfidentsiaalsena, nagu see on vastastikku kokku lepitud. |
10. Protokolliosalised nõuavad kehtiva jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi edasiarendamist ning selle ulatuse laiendamist kuni selle hetkeni, mil tootmis- või impordikohas või tolliformaalsuste täitmise või aktsiisi tasumise kontrollimise punktis on tasutud kõik tollimaksud ja asjakohased maksud ning vajaduse korral täidetud muud kohustused.
11. Nagu vastastikku kokku lepitud, teevad protokolliosalised üksteisega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemiga seotud parimate tavade vahetamisel ja arendamisel, sealhulgas järgmistes valdkondades:
a) |
täiustatud jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise tehnoloogia, sealhulgas teadmiste, oskuste, suutlikkuse ja eksperditeadmiste arendamise, ülekande ja omandamise lihtsustamine; |
b) |
toetuse võimaldamine koolitus- ja suutlikkuse suurendamise programmide tarbeks protokolliosalistele, kes seda taotlevad; |
c) |
tubakatoodete tarbijapakendite ja välispakendite märgistamise ning skannimise tehnoloogia edasiarendamine, et teha kättesaadavaks lõikes 4 loetletud teave. |
12. Protokolliosalisele pandud kohustusi ei täida tubakatööstus või neid ei delegeerita tubakatööstusele.
13. Protokolliosalised tagavad, et nende pädevatel asutustel, kes on kaasatud jälgimis- ja päritolu kindlakstegemise süsteemi, piirduksid sidemed tubakatööstusega ja tubakatööstuse huve esindavate isikutega üksnes käesoleva artikli rakendamise seisukohast rangelt vajalikuga.
14. Protokolliosalised võivad nõuda tubakatööstuselt oma käesolevast artiklist tulenevate kohustustega seotud mis tahes kulude tasumist.
Artikkel 9
Registrite pidamine
1. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral, et kõik tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmete tarneahelasse kaasatud füüsilised ja juriidilised isikud peaksid kõikide asjakohaste tehingute kohta terviklikke ja täpseid registreid. Nimetatud registrite abil peab olema võimalik arvestust pidada kõikide nende tubakatoodete tootmises kasutatud materjalide üle.
2. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral kooskõlas artikliga 6 litsentsitud isikutelt, et nad esitaksid taotluse alusel pädevatele asutustele järgmise teabe:
a) |
üldine teave turumahtude, suundumuste ja prognooside kohta jm asjakohane teave ning |
b) |
litsentsi valdaja omanduses, vastutaval hoiul või kontrolli all olevate tubakatoodete ja tootmisseadmete kogused, mida hoitakse laos, maksu- ja tolliladudes transiidiprotseduuri, ümberlaadimiskorra või tollimaksu peatamise korra alusel taotluse esitamise kuupäeva seisuga. |
3. Seoses tubakatoodete ja tootmisseadmetega, mida müüakse või toodetakse protokolliosalise territooriumil ekspordiks või mis liiguvad protokolliosalise territooriumil transiidiprotseduuri või ümberlaadimiskorra alusel, kusjuures nende suhtes on tollimaks peatatud, nõuavad protokolliosalised vajaduse korral, et artikli 6 kohaselt litsentsitud isikud esitaksid ajal, kui nimetatud tooted ja seadmed viiakse välja lähteriigi pädevate asutuste kontrolli alt, taotluse korral asjaomastele asutustele järgmise teabe (elektrooniliselt, kui on olemas vastav taristu):
a) |
kauba saatmise kuupäev toodete viimasest tegeliku kontrollimise kohast; |
b) |
saadetud toodete üksikasjad (sh tootemark, kogus, ladu); |
c) |
kavandatav veoteekond ja sihtkoht; |
d) |
selle (nende) füüsilis(t)e või juriidilis(t)e isiku(te) andmed, kellele tooted saadetakse; |
e) |
transpordivahend, sealhulgas vedaja andmed; |
f) |
saadetise eeldatav kavandatud sihtkohta saabumise kuupäev; |
g) |
jaemüügi jaoks ette nähtud turg või eeldatav kasutus. |
4. Võimaluse korral nõuavad protokolliosalised, et jaemüüjad ja tubakakasvatajad (v.a traditsioonilised väikekasvatajad, kelle tegevus ei ole äriline) peaksid kooskõlas siseriikliku õigusega terviklikku ja täpset registrit kõikidest asjakohastest tehingutest, milles nad osalevad.
5. Lõike 1 rakendamisel võtavad protokolliosalised tõhusad seadusandlikud, rakendus-, haldus- või muud meetmed eesmärgiga nõuda, et kõik registrid:
a) |
hõlmaksid vähemalt nelja-aastast perioodi, |
b) |
tehtaks kättesaadavaks pädevatele asutustele, |
c) |
peetaks pädevate asutuste nõutavas vormingus. |
6. Protokolliosalised kehtestavad vajaduse korral ja siseriikliku õiguse kohaselt süsteemi, mille raames jagataks kõikides vastavalt käesolevale artiklile peetavates registrites sisalduvaid üksikasju teiste protokolliosalistega.
7. Protokolliosalised kohustavad tegema koostööd üksteisega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega täiustatud registripidamise süsteemide järkjärgulise jagamise ja arendamise alal.
Artikkel 10
Turva- ja ennetusmeetmed
1. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral ning kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et kõik artiklis 6 viidatud füüsilised ja juriidilised isikud võtaksid vajalikud meetmed tubakatoodete ebaseaduslikku kaubandusse sattumise ennetamiseks, tehes muu hulgas järgmist:
a) |
edastades pädevatele asutustele andmed järgmise kohta:
|
b) |
tarnides tubakatooteid või tootmisseadmeid üksnes kogustes, mis vastavad selliste toodete nõudlusele kavandatud jaemüügiturul või nende kasutusele. |
2. Protokolliosalised nõuavad vajaduse korral ning kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eesmärkidega, et artiklis 6 viidatud füüsiliste või juriidiliste isikute teostatud tehingute eest oleksid lubatud üksnes maksed, mis on tehtud arvel viidatud vääringus ja summas ning mis laekuvad ainult seaduslike maksekanalite kaudu selle territooriumi finantsasutustelt, kus asub kavandatud turg, mitte mõne muu alternatiivse rahaülekandesüsteemi kaudu.
3. Protokolliosaline võib nõuda, et artiklis 6 viidatud füüsiliste või juriidiliste isikute maksed tubakatoodete tootmiseks kasutatud materjalide eest oleksid tema jurisdiktsioonis tehtud üksnes arvel viidatud vääringus ja summas ning laekuksid ainult seaduslike maksekanalite kaudu selle territooriumi finantsasutustelt, kus asub kavandatud turg, mitte mõne muu alternatiivse rahaülekandesüsteemi kaudu.
4. Protokolliosalised tagavad, et käesoleva artikli nõuete mis tahes rikkumise korral kohaldatakse asjakohaseid kriminaal-, tsiviil- või haldusmenetlusi ning tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, sealhulgas vajaduse korral litsentsi peatamist või tühistamist.
Artikkel 11
Müük interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muu areneva tehnoloogia vahendusel
1. Protokolliosalised nõuavad, et kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes on kaasatud tubakatoodetega seotud tehingutesse interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muude arenevate tehnoloogiapõhiste müügiviiside vahendusel, täidaksid kõik käesoleva protokolliga hõlmatud asjakohased kohustused.
2. Protokolliosalised kaaluvad interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muude arenevate tehnoloogiapõhiste müügiviiside vahendusel toimuva tubakatoodete jaemüügi keelustamist.
Artikkel 12
Vabatsoonid ja rahvusvaheline transiit
1. Protokolliosalised rakendavad kolme aasta jooksul pärast seda, kui käesolev protokoll on konkreetse osalise suhtes jõustunud, tõhusaid kontrolle tubaka ja tubakatoodete tootmise ning nendega seotud tehingute üle vabatsoonides, kasutades kõiki käesolevas protokollis sätestatud asjakohaseid meetmeid.
2. Lisaks keelatakse vabatsoonist väljaviimise ajal tubakatoodete hoidmine ühes ja samas konteineris või mis tahes muus veoüksuses koos muude toodetega.
3. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku õigusega vastu kontrolli- ja järelevalvemeetmed tubakatoodete ja toomisseadmete rahvusvahelise transiidi või ümberlaadimise suhtes oma territooriumil ning rakendavad neid meetmeid, järgides käesoleva protokolli sätteid, eesmärgiga ennetada ebaseaduslikku kauplemist kõnealuste toodetega.
Artikkel 13
Tollimaksuvaba müük
1. Protokolliosalised rakendavad tõhusaid meetmeid eesmärgiga tagada tollimaksuvaba müügi vastavus käesoleva protokolli sätetele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artiklit 6.
2. Hiljemalt viis aastat pärast käesoleva protokolli jõustumist tagab protokolliosaliste koosolek oma järgmisena toimuval istungil, et korraldatakse tõenditel põhinev uuring selgitamaks välja, kui suures ulatuses on tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine seotud nende toodete tollimaksuvaba müügiga. Nimetatud uuringu põhjal kaalub protokolliosaliste koosolek asjakohaseid lisameetmeid.
IV OSA
SÜÜTEOD
Artikkel 14
Õigusvastane tegevus, sealhulgas kuriteod
1. Protokolliosalised võtavad siseriikliku õiguse peamiste põhimõtete alusel vastu seadusandlikud ja muud meetmed, mis on vajalikud selleks, et kehtestada siseriikliku õiguse kohaselt õigusvastasena järgmine tegevus:
a) |
tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete tootmine, hulgimüük, vahendamine, müümine, transportimine, turustamine, ladustamine, kohaletoimetamine, importimine või eksportimine vastuolus käesoleva protokolli sätetega; |
b) |
|
c) |
|
d) |
tubakatoodete segamine tarneahelas muude toodetega, et tubakatooteid peita või varjata; |
e) |
tubakatoodete segamine muude toodetega vastuolus käesoleva protokolli artikli 12 lõikega 2; |
f) |
interneti, telekommunikatsioonikanalite või mis tahes muude arenevate tehnoloogiapõhiste müügiviiside kasutamine tubakatoodete müümiseks vastuolus käesoleva protokolliga; |
g) |
kooskõlas artikliga 6 litsentsi omava isiku poolt tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete omandamine selliselt isikult, kellel peaks olema litsents artikli 6 kohaselt, kuid kellel seda ei ole; |
h) |
riigi- või volitatud ametniku takistamine selliste tööülesannete täitmisel, mis on seotud tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamise, tuvastamise, tõkestamise, uurimise või kõrvaldamisega; |
i) |
|
j) |
lõike 2 kohaselt kuriteona sätestatud õigusvastasest tegevusest saadud tulu rahapesu. |
2. Protokolliosalised määravad siseriikliku õiguse peamiste põhimõtete kohaselt kindlaks, millist lõikes 1 sätestatud õigusvastast või muud tegevust, mis on seotud tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemisega ja on vastuolus käesoleva protokolli sätetega, käsitletakse kuriteona, ning võtab vastu seadusandlikud ja muud meetmed, mis on vajalikud kindlaksmääratu jõustamiseks.
3. Protokolliosalised teavitavad protokolli sekretariaati sellest, milline lõigetes 1 ja 2 sätestatud õigusvastane tegevus on kindlaks määratud kuriteona kooskõlas lõikega 2, ning edastavad sekretariaadile lõike 2 jõustamise aluseks olevate õigusaktide koopiad või kirjeldused ja nende edasised muudatused.
4. Selleks et tõhustada rahvusvahelist koostööd tubaka, tubakatoodete või tootmisvahenditega seotud kuritegude vastu võitlemisel, julgustatakse protokolliosalisi läbi vaatama oma siseriiklik õigus seoses rahapesu, vastastikuse õigusabi ja väljaandmisega, võttes arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone, mille osalised nad on, tagamaks, et nad jõustavad tõhusalt käesoleva protokolli sätteid.
Artikkel 15
Juriidiliste isikute vastutus
1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriiklike õiguspõhimõtetega meetmed, mis võivad olla vajalikud juriidiliste isikute vastutuse kindlaksmääramiseks õigusvastase tegevuse, sealhulgas käesoleva protokolli artikli 14 kohaselt kindlaks määratud kuritegude sooritamise korral.
2. Vastavalt protokolliosaliste õiguspõhimõtetele võib juriidiliste isikute vastutus olla kriminaal-, tsiviil- või haldusvastutus.
3. Selline vastutus ei piira nende füüsiliste isikute vastutust, kes on seotud siseriiklikes õigusnormides ning käesoleva protokolli artiklis 14 sätestatud õigusvastase tegevuse või toime pandud kuriteoga.
Artikkel 16
Süüdistuse esitamine ja sanktsioonid
1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku õigusega vajalikud meetmed, et tagada füüsiliste ja juriidiliste isikute karistamine õigusvastase tegevuse, sealhulgas artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegevuse eest tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaal- või muude karistustega, sealhulgas rahaliste karistustega.
2. Protokolliosalised püüavad tagada, et õigusvastase tegevuse, sealhulgas artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude menetlemist käsitleva siseriikliku õiguse kohast kaalutlusõigust rakendatakse nii, et õigusvastase tegevusega – sealhulgas kuritegudega – seotud õiguskaitsemeetmed oleksid võimalikult tõhusad ning nende puhul oleks arvesse võetud vajadust hoida ära õigusvastast tegevust, sealhulgas kuritegusid.
3. Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta põhimõtet, et õigusvastase tegevuse, sealhulgas kooskõlas käesoleva protokolliga kindlaksmääratud kuritegude ja kohaldatava õiguskaitse või selliste muude õiguspõhimõtete kirjelduse pädevus, millega kontrollitakse tegevuse õiguspärasust, vastab protokolliosalise siseriiklikule õigusele ning õigusvastase tegevuse, sealhulgas kuritegude menetlemine ja nende eest karistamine toimub siseriikliku õiguse alusel.
Artikkel 17
Toodete arestimise korral makstav tasu
Protokolliosalised peaksid kooskõlas siseriikliku õigusega kaaluma võimalust võtta seadusandlikke ja muid meetmeid, mis võivad olla vajalikud selleks, et anda pädevatele asutustele volitused koguda arestitud tubaka, tubakatoodete ja/või tootmisseadmete tootjalt, valmistajalt, levitajalt, importijalt või eksportijalt summa, mis on proportsionaalne saamata jäänud maksude või tollimaksuga.
Artikkel 18
Kõrvaldamine või hävitamine
Konfiskeeritud tubakas, tubakatooted ja tootmisseadmed hävitatakse võimalikult keskkonnasäästlikke meetodeid kasutades või kõrvaldatakse vastavalt siseriiklikule õigusele.
Artikkel 19
Uurimise erimeetodid
1. Kui siseriikliku õigussüsteemi peamised põhimõtted seda võimaldavad, võtavad protokolliosalised võimaluste piires ja vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele vajalikud meetmed, mis võimaldavad kontrollialuste saadetiste asjakohast kasutamist, ning kui seda peetakse asjakohaseks, muude selliste uurimise erimeetodite, näiteks elektroonilise seire ja seire muude vormide kasutamist ning pädevate asutuste varjatud operatsioonide korraldamist oma riigi territooriumil, et võidelda tõhusalt tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise vastu.
2. Artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude uurimiseks õhutatakse protokolliosalisi vajaduse korral sõlmima asjakohaseid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid lõikes 1 osutatud meetodite kasutamiseks rahvusvahelise koostöö tasandil.
3. Lõikes 2 sätestatud lepingu või kokkuleppe puudumisel tehakse otsused kasutada uurimise erimeetodeid rahvusvahelisel tasandil igal üksikjuhul eraldi ning vajaduse korral võidakse arvesse võtta asjaomaste protokolliosaliste jurisdiktsiooni kohaldamisega seotud rahastamiskorda ja tavasid.
4. Protokolliosalised tunnustavad rahvusvahelise koostöö tähtsust ja vajadust kõnealuses valdkonnas ning teevad üksteise ning rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd, et arendada välja suutlikkus käesoleva artikli eesmärkide saavutamiseks.
V OSA
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
Artikkel 20
Üldine teabevahetus
1. Protokolliosalised edastavad käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni aruandlusvahendi osana asjakohase teabe vastavalt siseriiklikule õigusele ning vajaduse korral muu hulgas järgmistes küsimustes:
a) |
kokkuvõtvalt tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete arestimise üksikasjad, arestimise kogus, väärtus, toodete kirjeldused, tootmiskuupäevad ja -kohad ning maksud, millest kõrvale hoiduti; |
b) |
import, eksport, transiit, müük, millelt on tollimaksu tasutud, ja tollimaksuvaba müük ning tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete kogus või väärtus; |
c) |
tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise suundumused, kasutatud varjamise ning töömeetodid ja |
d) |
muu asjakohane teave vastavalt protokolliosaliste vahel kokkulepitule. |
2. Protokolliosalised teevad koostööd üksteise ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, et suurendada protokolliosaliste suutlikkust koguda teavet ning seda vahetada.
3. Protokolliosalised peavad kõnealust teavet konfidentsiaalseks ning seda võivad kasutada üksnes protokolliosalised, välja arvatud juhul, kui teabe edastanud protokolliosaline on kindlaks määranud teisiti.
Artikkel 21
Teabevahetuse jõustamine
1. Protokolliosalised edastavad vastavalt siseriiklikule õigusele või kohaldatavatele rahvusvahelistele lepingutele vajaduse korral omal algatusel või teise protokolliosalise nõudel, kui see esitab nõuetekohase põhjenduse, et selline teave on vajalik tubaka, tubakatoodete või toomisseadmete ebaseadusliku kauplemise tuvastamiseks või uurimiseks, järgmise teabe:
a) |
asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute litsentsimise dokumendid; |
b) |
teave tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemisega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute tuvastamise, seire ja vastutusele võtmise kohta; |
c) |
dokumendid uurimiste ja menetlemiste kohta; |
d) |
dokumendid tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete impordi- või ekspordimaksu tasumise või tollimaksuvaba müügi kohta ja |
e) |
tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmete arestimise üksikasjad (sealhulgas vajaduse korral juhtumi viiteandmed, kogus, arestitud toodete või seadmete väärtus, toodete kirjeldused, seotud üksused, tootmiskuupäev ja -koht) ning töömeetodid (sealhulgas veovahendid, varjamine, marsruut ja tuvastamine). |
2. Protokolliosalistelt käesoleva artikli alusel saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks. Protokolliosalised võivad täpsustada, et teavet ei tohi edastada ilma teavet andnud protokolliosalise nõusolekuta.
Artikkel 22
Teabevahetus: teabe konfidentsiaalsus ja kaitse
1. Protokolliosalised määravad riiklikud pädevad asutused, kellele edastatakse artiklites 20, 21 ja 24 osutatud teave, ning teavitab teisi protokolliosalisi sellest konventsiooni sekretariaadi kaudu.
2. Käesoleva protokolli kohase teabevahetuse suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsust ja privaatsust käsitlevaid siseriiklikke õigusakte. Protokolliosalised kaitsevad edastatud konfidentsiaalset teavet vastastikuse kokkuleppe alusel.
Artikkel 23
Abistamine ja koostöö: koolitus, tehniline abi ning teaduse-, tehnika- ja tehnoloogiaalane koostöö
1. Protokolliosalised teevad käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks koostööd üksteisega ja/või pädevate rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, pakkudes vastastikuse kokkuleppe alusel koolitust, tehnilist abi ning tehes teaduse-, tehnika- ja tehnoloogiaalast koostööd. Abi võib hõlmata eksperditeadmiste või asjakohase tehnoloogia edasiandmist teabekogumise, õiguskaitse, toodete jälgimise ja päritolu kindlakstegemise, teabehalduse, isikuandmete kaitse, keelustamise, elektroonilise jälgimise, kohtuekspertiisi, vastastikuse õigusabi ja väljaandmise valdkonnas.
2. Protokolliosalised võivad vajaduse korral sõlmida kahepoolseid, mitmepoolseid või muid lepinguid või kokkuleppeid, et edendada koolitust, tehnilist abi ning teaduse-, tehnika- ja tehnoloogiaalast koostööd, võttes arvesse arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosaliste vajadusi.
3. Protokolliosalised teevad vajaduse korral koostööd, et arendada ja uurida võimalusi arestitud tubaka ja tubakatoodete täpse geograafilise päritolu kindlaksmääramiseks.
Artikkel 24
Abi ja koostöö: süütegude uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine
1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas siseriikliku õigusega kõik vajalikud meetmed, et tugevdada koostööd mitmepoolsete, piirkondlike või kahepoolsete kokkulepete kaudu tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamiseks, tuvastamiseks, uurimiseks, ning sellega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute vastu süüdistuse esitamiseks ning nende karistamiseks.
2. Protokolliosalised tagavad, et haldus-, reguleerivad, õiguskaitse- ja muud asutused, kes võitlevad tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise vastu (sealhulgas õigusasutused, kui seda võimaldab siseriiklik õigus), teevad koostööd ning vahetavad asjakohast teavet riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil selliste tingimuste piires, mis on ette nähtud siseriikliku õigusega.
Artikkel 25
Suveräänsuse kaitse
1. Protokolliosalised täidavad käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi kooskõlas riikide suveräänse võrdsuse ja territoriaalse terviklikkuse ning teiste riikide siseasjadesse mittesekkumise põhimõttega.
2. Käesoleva protokolliga ei anta protokolliosalisele õigust kohaldada teise riigi territooriumil oma jurisdiktsiooni ega täita ülesandeid, mida vastavalt teise riigi siseriiklikule õigusele võivad täita üksnes selle riigi ametiasutused.
Artikkel 26
Jurisdiktsioon
1. Protokolliosalised võtavad vajalikud meetmed, et kohaldada artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude suhtes oma jurisdiktsiooni, kui:
a) |
kuritegu on toime pandud selle protokolliosalise territooriumil või |
b) |
kuritegu on toime pandud selle protokolliosalise lipu all sõitva laeva pardal või lennukil, mis kuriteo toimepanemise ajal oli registreeritud vastavalt selle protokolliosalise õigusaktidele. |
2. Protokolliosaline võib kooskõlas artikliga 25 kohaldada oma jurisdiktsiooni sellise kuriteo suhtes, kui:
a) |
kuritegu on toime pandud selle protokolliosalise vastu; |
b) |
kuriteo on toime pannud selle protokolliosalisest riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kelle peamine elukoht on selle riigi territooriumil, või |
c) |
kuritegu on sellena kindlaks määratud artikli 14 alusel ning toime pandud väljaspool kõnealuse protokolliosalise territooriumi, et toime panna kuritegu, mis on kindlaks määratud kuriteona artikli 14 alusel selle riigi territooriumi piires. |
3. Protokolliosalised võtavad kooskõlas artikliga 30 vajalikud meetmed oma jurisdiktsiooni kohaldamiseks vastavalt artiklile 14 kindlaksmääratud kuritegude suhtes juhul, kui väidetav õigusrikkuja viibib oma koduriigi territooriumil ning see riik ei anna seda isikut välja üksnes põhjendusel, et ta on selle riigi kodanik.
4. Protokolliosalised võivad võtta ka meetmeid, mis võivad olla vajalikud nende jurisdiktsiooni kohaldamiseks artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude suhtes, juhul kui väidetav õigusrikkuja viibib oma koduriigi territooriumil ning see riik ei anna teda välja.
5. Kui protokolliosalist, kes kasutab oma pädevust lõigete 1 ja 2 kohaselt, on teavitatud sellest, et teine protokolliosaline või teised protokolliosalised on algatanud sama teguviisi suhtes uurimise, selle eest süüdistuse esitamise või kohtumenetluse, või ta on sellest teisiti teada saanud, siis nende protokolliosaliste riikide pädevad asutused konsulteerivad oma tegevuse kooskõlastamiseks vajaduse korral üksteisega.
6. Ilma et see piiraks üldise rahvusvahelise õiguse norme, ei välistata käesoleva protokolliga sellise kriminaaljurisdiktsiooni kohaldamist, mille protokolliosaline on sätestanud vastavalt oma siseriiklikule õigusele.
Artikkel 27
Õiguskaitsealane koostöö
1. Protokolliosalised võtavad kooskõlas oma siseriiklike õigus- ja haldussüsteemidega tõhusad meetmed, et:
a) |
täiustada pädevate asutuste, ametite või teenistuste vahelisi teabekanaleid või et need vajaduse korral luua artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude kõiki asjaolusid käsitleva teabe turvalise ja kiire vahetuse lihtsustamiseks; |
b) |
tagada pädevate asutuste, ametite, tolli, politsei ja teiste õiguskaitseasutuste tõhus koostöö; |
c) |
teha koostööd teiste protokolliosalistega artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegudega seotud konkreetseid juhtumeid käsitlevates järelepärimistes seoses alljärgnevate andmetega:
|
d) |
vajaduse korral esitada vastav saadetis või aine analüüside tegemiseks või uurimiseks; |
e) |
tõhustada oma pädevate asutuste, ametite ja talituste vahelist koostööd ning edendada töötajate ja teiste ekspertide vahetust ning määrata sealhulgas kontaktametnikud, kui asjaomaste protokolliosaliste kahepoolsete lepingute või kokkulepetega ei ole ette nähtud teisiti; |
f) |
vahetada teiste protokolliosalistega asjakohast teavet selliseid kuritegusid toime panevate füüsiliste ja juriidiliste isikute kasutatud erivahendite ja meetodite, sealhulgas vajaduse korral marsruutide ja veovahendite kohta ning nende tegevuse varjamiseks kasutatavate valede isikuandmete või võltsitud või muude valedokumentide kasutamise või muude vahendite kohta, ning |
g) |
vahetada asjakohast teavet ja kooskõlastada haldus- ja muid meetmeid, mis on võetud artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude varajaseks tuvastamiseks. |
2. Protokolli jõustamiseks kaaluvad protokolliosalised õiguskaitseasutustevaheliseks otseseks koostööks võimalust sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid või juhul, kui kokkulepped on juba sõlmitud, siis neid vastavalt täiendada. Kui asjaomased protokolliosalised ei ole lepinguid või kokkuleppeid sõlminud, võivad protokolliosalised teha seoses käesolevas protokollis käsitletud kuritegudega vastastikust õiguskaitsealast koostööd käesoleva protokolli alusel. Vajaduse korral kasutavad protokolliosalised õiguskaitseasutustevahelise koostöö edendamiseks lepinguid ja kokkuleppeid, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega sõlmitud kokkuleppeid.
3. Protokolliosalised püüavad oma võimaluste piires teha koostööd, et reageerida tubakatoodete rahvusvahelisele ebaseaduslikule kauplemisele, mis toimub ajakohaseid tehnikavahendeid kasutades.
Artikkel 28
Vastastikune haldusabi
Protokolliosalised edastavad kooskõlas vastavate siseriiklike õigus- ja haldussüsteemidega üksteisele teise protokolliosalise nõudel või omal algatusel teabe, et tagada tollialaste ja muude asjakohaste õigusaktide nõuetekohane kohaldamine tubaka, tubakatoodete või tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise ennetamiseks, tuvastamiseks, uurimiseks, menetlemiseks ning selle vastu võitlemiseks. Protokolliosalised peavad kõnealust teavet konfidentsiaalseks ning see on ette nähtud piiratud kasutamiseks, välja arvatud juhul, kui teabe edastanud protokolliosaline on kindlaks määranud teisiti. Selline teave võib sisaldada järgmist:
a) |
uued tollimaksud ja muud jõutamismeetodid, mis on osutunud tõhusaks; |
b) |
tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise uued suundumused, vahendid ja meetodid; |
c) |
kaubad, mis on teadaolevalt tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseadusliku kauplemise objektiks, samuti andmed nende kaupadega seotud kirjelduse, pakendamise, veo, ladustamise ja kasutatud meetodite kohta; |
d) |
füüsilised ja juriidilised isikud, kes on teadaolevalt toime pannud artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuriteo või on olnud selles kaasosaline, ning |
e) |
muud andmed, mis võivad olla kindlaksmääratud ametitele abiks riskihindamises kontrolli ja õiguskaitse eesmärkidel. |
Artikkel 29
Vastastikune õigusabi
1. Protokolliosalised annavad üksteisele võimalikult ulatuslikku vastastikust õigusabi käesoleva protokolli artikli 14 alusel kindlaksmääratud kuritegude uurimisel, kurjategijate vastu süüdistuste esitamisel ja kohtumenetluste raames.
2. Kui juriidilist isikut võib õigusabi taotluse esitanud riigis pidada kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 15 vastutavaks kuriteos osalemise eest, antakse võimalikult suures ulatuses vastastikust õigusabi seoses uurimise, kurjategijale süüdistuse esitamise ja kohtumenetlusega taotluse saanud riigi asjakohaste õigusaktide, lepingute ja kokkulepete alusel.
3. Käesoleva artikli kohaselt antavat vastastikust õigusabi võidakse taotleda selleks, et:
a) |
koguda tõendeid või isikuid üle kuulata; |
b) |
toimetada kätte kohtudokumente; |
c) |
korraldada läbiotsimine, vara arestimine ja külmutamine; |
d) |
uurida esemeid ja sündmuskohti; |
e) |
anda teavet ning esitada asitõendeid ja eksperdihinnanguid; |
f) |
anda asjakohaste dokumentide ja kirjete, sealhulgas valitsus-, panga-, finants-, ettevõtete ning äridokumentide originaale või nende tõestatud koopiaid; |
g) |
tuvastada kriminaaltulu, vara, kuriteovahendid või muud esemed või määrata kindlaks nende asukoht tõendite kogumise eesmärgil; |
h) |
hõlbustada isiku vabatahtlikku kohtusse ilmumist taotluse esitanud riigis ning |
i) |
osutada muud abi, mis ei ole vastuolus taotluse saanud riigi siseriikliku õigusega. |
4. Käesoleva artikliga ei mõjutata kohustusi, mis tulenevad teistest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest, millega täielikult või osaliselt reguleeritakse või hakatakse reguleerima vastastikust õigusabi.
5. Käesoleva artikli alusel esitatud taotluste suhtes kohaldatakse lõikeid 6–24 vastastikuse põhimõtte alusel, kui kõnealused protokolliosalised ei ole seotud vastastikuse õigusabi lepingu või valitsustevahelise kokkuleppega. Kui protokolliosalised on seotud sellise lepingu või valitsustevahelise kokkuleppega, siis kohaldatakse kõnealuse lepingu või valitsustevahelise kokkuleppe vastavaid sätteid, välja arvatud juhul, kui protokolliosalised lepivad kokku, et nad kohaldavad käesoleva artikli lõikeid 6–24. Protokolliosalisi julgustatakse tungivalt kohaldama neid lõikeid, kui need soodustavad koostööd.
6. Protokolliosalised määravad keskasutuse, kellel on vastutus ja volitused võtta vastu vastastikuse õigusabi taotlusi ning menetleda neid või edastada need vastavatele pädevatele asutustele menetlemiseks. Kui protokolliosalisel on konkreetne piirkond või territoorium, millel on eraldiseisev vastastikuse õigusabi süsteem, võib protokolliosaline määrata eraldiseisva keskasutuse, kes täidab selle piirkonna või territooriumi puhul sama ülesannet. Keskasutus tagab saadud taotluste kiire ja nõuetekohase menetlemise või edastamise. Kui keskasutus edastab taotluse pädevale asutusele menetlemiseks, õhutab keskasutus pädevat asutust taotlust kiiresti ja nõuetekohaselt menetlema. Protokolliosalised teavitavad konventsiooni sekretariaadi juhatajat käesoleva protokolliga ühinemisel, selle vastuvõtmisel, heakskiitmisel, ametlikul kinnitamisel või ratifitseerimisel sellel eesmärgil määratud keskasutusest. Vastastikuse õigusabi taotluste ja nendega seotud teadete edastamine toimub protokolliosaliste määratud keskasutuste kaudu. See nõue ei piira protokolliosalise õigust nõuda, et taotlus või teade saadetakse talle diplomaatiliste kanalite kaudu ning erakorralisel juhul asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, kui see on võimalik ja kui protokolliosalised sellega nõustuvad.
7. Taotlused esitatakse taotluse saanud protokolliosalisele vastuvõetavas keeles ning järgides nõudeid, mis võimaldavad kõnealusel protokolliosalisel kindlaks teha dokumendi ehtsuse, kas kirjalikult või võimaluse korral sellisel viisil, mis võimaldab jätta kirjaliku tõendi. Protokolliosalisele vastuvõetavast keelest või keeltest teavitatakse konventsiooni sekretariaadi juhatajat käesoleva protokolliga ühinemise, selle vastuvõtmise, heakskiitmise, ametliku kinnitamise või ratifitseerimise ajal. Kui protokolliosalised on sellega nõus, võib erakorralistel asjaoludel esitada suulise taotluse, mis tuleb aga kohe kirjalikult kinnitada.
8. Vastastikuse õigusabi taotluses esitatakse järgmised andmed:
a) |
taotluse esitanud asutuse andmed; |
b) |
taotlusega seotud uurimise, süüdistuse esitamise ning kohtumenetluse sisu ja laad ning sellise asutuse nimetus ja ülesanded, kelle pädevuses on uurimine, süüdistuse esitamine või kohtumenetlus; |
c) |
asjakohaste asjaolude lühikokkuvõte, välja arvatud kohtudokumentide kättetoimetamiseks esitatud taotluse puhul; |
d) |
taotletava abi kirjeldus ja konkreetse menetluse üksikasjad, mille järgimist soovib taotluse esitanud protokolliosaline; |
e) |
võimaluse korral asjaomaste isikute andmed, asukoht ja kodakondsus; |
f) |
tõendite, teabe või meetmete rakendamise eesmärk ning |
g) |
kuritegusid ja nende eest karistamist käsitlevate siseriiklike õigusaktide sätted. |
9. Taotluse saanud protokolliosaline võib nõuda lisateavet, kui ta peab seda vajalikuks taotluse menetlemiseks vastavalt oma siseriiklikule õigusele või kui teave lihtsustab taotluse menetlemist.
10. Taotluse saanud protokolliosaline menetleb taotlust kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja ulatuses, mis ei ole vastuolus tema siseriikliku õigusega, ning võimaluse korral kooskõlas taotluses täpsustatud menetlustega.
11. Taotluse esitanud protokolliosaline ei edasta ega kasuta ilma taotluse saanud protokolliosalise eelneva nõusolekuta teavet ega tõendeid, mille taotluse saanud protokolliosaline on esitanud muu kui taotluses märgitud juhtumi uurimiseks, selle eest süüdistuse esitamiseks või kohtumenetluseks. Käesoleva lõikega ei piirata taotluse esitanud protokolliosalisel avalikustada oma menetluses teave ja tõendid, mis kinnitavad süüdistatava isiku süütust. Sel juhul teavitab taotluse esitanud protokolliosaline enne teabe avalikustamist taotluse saanud protokolliosalist ning konsulteerib temaga, kui seda nõutakse. Kui erandjuhtudel ei ole etteteatamine võimalik, teavitab taotluse esitanud protokolliosaline taotluse saanud protokolliosalist avalikustamisest viivitamata.
12. Taotluse esitanud protokolliosaline võib nõuda, et taotluse saanud protokolliosaline hoiab taotluse asjaolud ja sisu konfidentsiaalsena, välja arvatud sellises ulatuses, mis on vajalik taotluse menetlemiseks. Kui taotluse saanud protokolliosalisel ei ole võimalik konfidentsiaalsuse nõuet täita, teavitab ta sellest viivitamata taotluse esitanud protokolliosalist.
13. Kui isik viibib ühe protokolliosalise territooriumil ning teise protokolliosalise kohus peab teda üle kuulama tunnistajana või eksperdina, võib esimene protokolliosaline võimaluse korral ning kooskõlas siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega võimaldada korraldada ülekuulamise teise protokolliosalise taotlusel videokonverentsina, kui kõnealusel isikul ei ole võimalik või soovitatav ilmuda isiklikult taotluse esitanud protokolliosalise territooriumile. Protokolliosalised võivad kokku leppida, et ülekuulamise korraldab taotluse esitanud protokolliosalise kohus taotluse saanud protokolliosalise kohtu esindajate juuresolekul.
14. Vastastikusest õigusabist võib keelduda, kui:
a) |
taotlus ei ole esitatud vastavalt käesolevale artiklile; |
b) |
taotluse saanud protokolliosaline on seisukohal, et taotluse menetlemine kahjustab tõenäoliselt tema suveräänsust, julgeolekut, avalikku korda või muid olulisi huve; |
c) |
taotluse saanud protokolliosalise ametiasutustel on siseriikliku õiguse kohaselt keelatud võtta nõutud meetmeid samasuguse kuriteo suhtes, kui see oleks kuulunud uurimisele, süüdistuse esitamisele või kohtumenetlusele tema enda jurisdiktsiooni alusel; |
d) |
taotlus hõlmab kuritegu, mille puhul on maksimaalne karistus taotluse saanud protokolliosalise riigis alla kahe aasta vangistuse või muude vabadusekaotuse vormide või kui taotluse saanud protokolliosalise hinnangu kohaselt paneks abi osutamine tema ressurssidele kuriteo raskusastmega võrreldes ebaproportsionaalse koorma või |
e) |
taotluse rahuldamine oleks vastuolus taotluse saanud protokolliosalise õigussüsteemiga, millega reguleeritakse vastastikuse õigusabi andmist. |
15. Vastastikuse õigusabi andmisest keeldumist tuleb alati põhjendada.
16. Protokolliosaline ei või keelduda käesoleva artikli kohasest vastastikuse õigusabi andmisest, põhjendades seda üksnes pangasaladuse hoidmisega.
17. Protokolliosaline ei või tagasi lükata vastastikuse õigusabi taotlust, põhjendades seda üksnes sellega, et kuritegu on seotud ka maksuküsimustega.
18. Protokolliosaline võib keelduda käesoleva artikli kohasest vastastikuse õigusabi andmisest, põhjendades seda topeltkaristatavuse puudumisega. Vajaduse korral võib taotluse saanud protokolliosaline abi siiski anda enda määratud ulatuses, olenemata sellest, kas tegu on taotluse saanud protokolliosalise siseriiklikus õiguses määratletud kuriteoga või mitte.
19. Taotluse saanud protokolliosaline rahuldab vastastikuse õigusabi taotluse võimalikult kiiresti ning püüab järgida taotluse esitanud protokolliosalise antud tähtaegu, mida on põhjendatud soovitatavalt juba taotluses. Taotluse saanud protokolliosaline vastab taotluse esitanud protokolliosalise mõistlikele päringutele seoses taotluse menetlemise arenguga. Taotluse esitanud protokolliosaline teavitab taotluse saanud protokolliosalist viivitamata sellest, kui abi enam ei vajata.
20. Taotluse saanud protokolliosaline võib vastastikuse õigusabi osutamise edasi lükata, kui abi osutamine takistab käimasolevat uurimist, süüdistuse esitamist või kohtumenetlust.
21. Enne kui taotluse saanud protokolliosaline lükkab taotluse lõike 14 alusel tagasi või lükkab taotluse menetlemise lõike 20 alusel edasi, konsulteerib ta taotluse esitanud protokolliosalisega, et teha kindlaks, kas ta võib abi anda sellistel tingimustel, mida ta vajalikuks peab. Kui taotluse esitanud protokolliosaline nõustub abiga sellistel tingimustel, siis taotluse saanud protokolliosaline järgib neid tingimusi.
22. Taotluse menetlemise tavapärased kulud kannab taotluse saanud protokolliosaline, kui asjaomased protokolliosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Kui taotluse menetlemisega kaasnevad kohe või edaspidi olulised või erakorralised kulud, konsulteerivad protokolliosalised üksteisega, et määrata kindlaks, millistel tingimustel taotlust menetletakse ja kuidas kantakse kulud.
23. Taotluse saamise korral taotluse saanud protokolliosaline:
a) |
annab taotluse esitanud protokolliosalisele koopiad tema valduses olevatest valitsus- ja muudest dokumentidest ning teabest, mis siseriikliku õiguse kohaselt on üldsusele kättesaadavad, ning |
b) |
võib oma äranägemise järgi anda taotluse esitanud protokolliosalisele tervikuna, osaliselt või asjakohastel tingimustel koopiad tema valduses olevatest valitsus- ja muudest dokumentidest ning teabest, mis siseriikliku õiguse kohaselt ei ole üldsusele kättesaadavad. |
24. Vajaduse korral kaaluvad protokolliosalised võimalust sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, mis võimaldavad praktiliselt ellu viia ja tõhustada käesoleva artikli sätteid.
Artikkel 30
Väljaandmine
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 14 alusel kindaksmääratud kuritegude suhtes, kui:
a) |
isik, kelle väljaandmist nõutakse, asub taotluse saanud protokolliosalise territooriumil; |
b) |
kui väljaandmise taotluse aluseks olev kuritegu on karistatav nii taotluse esitanud protokolliosalise kui ka taotluse saanud protokolliosalise siseriikliku õiguse kohaselt ning |
c) |
kuritegu on karistatav maksimaalselt nelja-aastase vangistuse või muude vabaduskaotuse vormidega või rangema karistusega või selliste lühemate perioodidega, mille asjakohased protokolliosalised on kokku leppinud vastavalt kahe- või mitmepoolsetele lepingutele või muudele rahvusvahelistele lepingutele. |
2. Kuritegu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, loetakse protokolliosaliste vahelistes olemasolevates väljaandmislepingutes kuriteoks, mille puhul kohaldatakse väljaandmist. Protokolliosalised kohustuvad määratlema selle kuriteo igas väljaandmislepingus kuriteona, mille puhul kohaldatakse väljaandmist.
3. Kui protokolliosaline, kes seab väljaandmise tingimuseks lepingu olemasolu, saab väljaandmise taotluse teiselt protokolliosaliselt, kellega tal ei ole väljaandmislepingut sõlmitud, võib ta käsitada väljaandmise õigusliku alusena käesolevat protokolli nende kuritegude puhul, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit.
4. Protokolliosalised, kes ei sea väljaandmise tingimuseks omavahelise lepingu olemasolu, tunnistavad kuritegusid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, kuritegudena, mille puhul kohaldatakse väljaandmist.
5. Väljaandmise puhul kohaldatakse taotluse saanud protokolliosalise siseriiklikku õigust või kohaldatavaid väljaandmislepinguid, milles on muu hulgas sätestatud väljaandmist eeldav karistuse alammäär ning alus, mis võimaldab taotluse saanud protokolliosalisel väljaandmisest keelduda.
6. Protokolliosalised püüavad siseriikliku õiguse kohaselt kiirendada väljaandmismenetlust ja lihtsustada sellega seotud tõenditele esitatavaid nõudeid niisuguste kuritegude puhul, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit.
7. Kui protokolliosaline ei anna tema territooriumil viibivat kahtlustatavat õiguserikkujat seoses kuriteoga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, välja üksnes põhjusel, et see isik on tema kodanik, annab ta asja väljaandmist taotleva protokolliosalise soovil viivitamata lahendada oma pädevatele asutustele, kes tegelevad süüdistuse esitamisega. Pädevad asutused teevad otsuse ja korraldavad menetluse samal viisil kui juhul, mil vastavalt protokolliosalise siseriiklikule õigusele oleks tegemist muu sarnase kuriteoga. Asjaomased protokolliosalised teevad üksteisega koostööd, eelkõige menetlust ja tõendeid käsitlevates küsimustes, et tagada menetlemise tõhusus.
8. Kui protokolliosalise siseriikliku õiguse kohaselt on võimalik tema kodanik välja anda või muul viisil üle anda üksnes tingimusel, et isik tuuakse kõnealusesse riiki tagasi väljaandmis- või üleandmistaotluse aluseks olnud kohtumenetluses mõistetud karistust kandma, ning kui see protokolliosaline ja isiku väljaandmist taotlenud protokolliosaline nõustuvad selle võimalusega ja muude tingimustega, mida nad asjakohaseks peavad, käsitletakse tingimuslikku välja- või üleandmist piisavana, et täita lõikes 7 ette nähtud kohustust.
9. Kui väljaandmisest, mida kohtuotsuse täitmiseks taotletakse, keeldutakse põhjusel, et isik, kelle väljaandmist taotletakse, on taotluse saanud protokolliosalise riigi kodanik, siis kaalub taotluse saanud protokolliosaline, juhul kui siseriiklik õigus seda võimaldab, kui see on kooskõlas muude sellise õiguse nõuetega ning kui taotluse saanud protokolliosaline seda taotleb, taotluse esitanud lepinguosalise siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kohtuotsuse või selle kandmata jäänud osa täideviimist.
10. Isikule, kelle kohtumenetlus on seotud kuritegudega, mille suhtes kohaldatakse käesolevat artiklit, tagatakse menetluse igas etapis õiglane kohtlemine, sealhulgas selle protokolliosalise siseriiklikus õiguses sätestatud õigused ja tagatised, mille territooriumil isik viibib.
11. Käesoleva protokolli sätteid ei tõlgendata sellisena, et nende alusel võib väljaandmist nõuda, kui taotluse saanud protokolliosalisel on alust arvata, et taotlus on esitatud isikule süüdistuse esitamiseks või isiku karistamiseks tema soo, rassi, religiooni, kodakondsuse, etnilise päritolu või poliitiliste veendumuste alusel või kui nõude täitmine kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool toodud põhjusel.
12. Protokolliosalised ei või väljaandmistaotlust tagasi lükata üksnes sel põhjendusel, et kuritegu on seotud ka maksuküsimustega.
13. Enne väljaandmisest keeldumist konsulteerib taotluse saanud protokolliosaline vajaduse korral taotluse esitanud protokolliosalisega, et anda talle võimalus avaldada oma arvamust ning esitada oma väidetega seonduv teave.
14. Protokolliosalised sõlmivad väljaandmiseks või selle tõhustamiseks kahe- ja mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid. Kui protokolliosalised on seotud olemasoleva lepingu või valitsustevahelise kokkuleppega, siis kohaldatakse kõnealuse lepingu või valitsustevahelise kokkuleppe vastavaid sätteid, välja arvatud juhul, kui protokolliosalised lepivad kokku, et nad kohaldavad käesoleva artikli lõikeid 1–13.
Artikkel 31
Väljaandmise tagamise meetmed
1. Taotluse saanud protokolliosaline võib kooskõlas siseriikliku õiguse ja väljaandmislepingutega võtta isiku, kelle väljaandmist taotletakse ning kes viibib tema territooriumil, vahi alla või võtta muid asjakohaseid meetmeid, et tagada tema kohalolek väljaandmismenetluse ajal, kui ta on veendunud, et asjaolud seda nõuavad ja on kiireloomulised ning kui taotluse esitanud protokolliosaline seda nõuab.
2. Lõike 1 kohaselt võetud meetmetest teavitatakse taotluse esitanud protokolliosalist kooskõlas siseriikliku õigusega, nõuetekohaselt ja viivitamata.
3. Isikul, kelle suhtes võetakse lõike 1 kohaseid meetmeid, on õigus:
a) |
suhelda viivitamata selle riigi lähima asjakohase esindajaga, mille kodakondsus tal on või kui see isik on kodakondsuseta isik, siis selle riigi esindajaga, mille territooriumil on ta peamine elukoht, ning |
b) |
selle riigi esindaja külastusele. |
VI OSA
ARUANDLUS
Artikkel 32
Aruandlus ja teabevahetus
1. Protokolliosalised esitavad protokolliosaliste koosolekule konventsiooni sekretariaadi kaudu perioodilisi aruandeid käesoleva protokolli rakendamise kohta.
2. Aruannete vormi ja sisu määrab kindlaks protokolliosaliste koosolek. Kõnealused aruanded on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni aruandlusvahendi osa.
3. Lõikes 1 osutatud perioodiliste aruannete sisu kindlaksmääramisel võetakse muu hulgas arvesse järgmist:
a) |
teave käesoleva protokolli rakendamiseks võetud õigus-, täite-, haldus- ja muude meetmete kohta; |
b) |
vajaduse korral teave käesoleva protokolli rakendamisel ette tulnud piirangute ja tõkete ning nende ületamiseks võetud meetmete kohta; |
c) |
vajaduse korral teave finants- ja tehnilise abi kohta, mida on osutatud, saadud või taotletud tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise kõrvaldamisega seotud tegevuseks, ning |
d) |
artiklis 20 täpsustatud teave. |
Juhtudel, mil asjakohast teavet juba kogutakse protokolliosaliste konverentsi aruandlussüsteemi osana, ei nõua protokolliosaliste koosolek andmete topelt edastamist.
4. Protokolliosaliste koosolek kaalub vastavalt artiklitele 33 ja 36 arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosaliste abistamise korda, kui need taotlevad seda käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmiseks.
5. Asjakohastele artiklitele vastava teabevahetuse suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsust ja privaatsust käsitlevat siseriiklikku õigust. Protokolliosalised kaitsevad vastastikuse kokkuleppe alusel konfidentsiaalset teavet, mida on edastatud või vahetatud.
VII OSA
INSTITUTSIOONILINE KORD JA FINANTSRESSURSID
Artikkel 33
Protokolliosaliste koosolek
1. Käesolevaga asutatakse protokolliosaliste koosolek. Konventsiooni sekretariaat kutsub protokolliosaliste koosoleku esimese istungi kokku vahetult enne või vahetult pärast protokolliosaliste konverentsi järgmist korralist istungjärku, mis toimub pärast protokolli jõustumist.
2. Seejärel kutsub konventsiooni sekretariaat protokolliosaliste koosoleku korrapärase istungi kokku vahetult enne või vahetult pärast protokolliosaliste konverentsi korralist istungit.
3. Protokolliosaliste koosoleku erakorralised istungid toimuvad ajal, mil protokolliosaliste koosolek seda vajalikuks peab või mis tahes protokolliosalise kirjalikul nõudel, kui seda taotlust toetab vähemalt kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates päevast, mil sekretariaat edastab taotluse osalistele.
4. Protokolliosaliste koosoleku suhtes kehtivad mutatis mutandis tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni konverentsi osaliste kodukord ja finantseeskirjad, kui protokolliosalised ei otsusta teisiti.
5. Protokolliosaliste koosolek teostab korrapärast järelevalvet protokolli rakendamise üle ning langetab protokolli tõhusa rakendamise edendamiseks vajalikke otsuseid.
6. Protokolliosaliste koosolek otsustab selliste vabatahtlikult kindlaksmääratavate maksete suurusjärgu ja mehhanismi, mida protokolliosalised teevad protokolli elluviimiseks, ning määrab kindlaks muud vajalikud ressursid protokolli rakendamiseks.
7. Protokolliosaliste koosolek võtab igal korrapärasel istungil konsensuse alusel vastu eelarve ja töökava finantsperioodiks, mis kestab kuni järgmise korralise istungini, ning see eelarve ja töökava ei ole seotud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni eelarve ja töökavaga.
Artikkel 34
Sekretariaat
1. Käesoleva protokolli sekretariaadiks on konventsiooni sekretariaat.
2. Konventsiooni sekretariaadi ülesanded käesoleva protokolli sekretariaadina on järgmised:
a) |
korraldada protokolliosaliste koosoleku, allorganite ning protokolliosaliste koosoleku loodud töörühmade ja muude organite istungeid ning osutada neile vajalikke teenuseid; |
b) |
võtta vajaduse korral vastu, analüüsida, edastada ning anda asjaomastele protokolliosalistele ning protokolliosaliste koosolekule tagasisidet aruannete kohta, mis on saadud vastavalt käesolevale protokollile, ning lihtsustada teabevahetust protokolliosaliste vahel; |
c) |
pakkuda protokolliosalistele, eriti arengu- ning üleminekuriikidest protokolliosalistele nende taotluse korral tuge vastavalt käesoleva protokolli sätetele taotletud teabe kogumisel, edastamisel ja vahetamisel ning abi kättesaadavate ressursside leidmiseks, et lihtsustada käesolevast protokollist tulenevate kohustuste rakendamist; |
d) |
koostada protokolliosaliste koosoleku juhendamisel ja sellele esitamiseks aruandeid käesoleva protokolliga seotud tegevuse kohta; |
e) |
tagada protokolliosaliste koosoleku juhendamisel vajalik koostöö pädevate rahvusvaheliste ja piirkondlike valitsustevaheliste organisatsioonide ja muude asutustega; |
f) |
sõlmida protokolliosaliste koosoleku juhendamisel haldus- ja lepingulisi kokkuleppeid, mis on vajalikud ülesannete tõhusaks täitmiseks protokolli sekretariaadina; |
g) |
võtta vastu ja vaadata üle selliste valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide avaldusi, kes soovivad end registreerida protokolliosaliste koosoleku vaatlejatena, tagades samal ajal, et nad ei ole seotud tubakatööstusega, ning esitada ülevaadatud avaldused protokolliosaliste koosolekule seisukoha võtmiseks, ning |
h) |
täita sekretariaadi muid ülesandeid, mis on protokollis täpsustatud, ja ülesandeid, mille protokolliosaliste koosolek talle määrab. |
Artikkel 35
Protokolliosaliste koosoleku ja valitsustevaheliste organisatsioonide suhted
Käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks vajaliku tehnilise ja rahanduskoostöö pakkumiseks võib protokolliosaliste koosolek nõuda pädevate rahvusvaheliste ja piirkondlike valitsustevaheliste organisatsioonide, sealhulgas finantseerimis- ja arendusasutuste koostööd.
Artikkel 36
Rahalised vahendid
1. Protokolliosalised tunnistavad rahaliste vahendite tähtsust käesoleva protokolli eesmärkide saavutamisel ning Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 26 tähtsust konventsiooni eesmärkide saavutamisel.
2. Protokolliosalised toetavad rahaliselt käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks kavandatud siseriiklikke meetmeid kooskõlas riiklike kavade, prioriteetide ja programmidega.
3. Protokolliosalised edendavad vajaduse korral kahepoolseid, piirkondlikke, kohalikke ja muid mitmepoolseid kanaleid, et aidata rahaliste vahendite abil suurendada arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosaliste suutlikkust suurendamist täita käesoleva protokolli eesmärke.
4. Ilma et see piiraks artikli 18 kohaldamist, julgustatakse protokolliosalisi kooskõlas siseriikliku õiguse ja poliitikaga ning kui see on asjakohane, kasutama tubaka, tubakatoodete ja tootmisseadmetega ebaseaduslikust kauplemisest saadud konfiskeeritud kriminaaltulu käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks.
5. Asjakohastes piirkondlikes ja rahvusvahelistes valitsustevahelistes organisatsioonides ning finantseerimis- ja arendusasutustes esindatud protokolliosalised julgustavad neid asutusi ja organisatsioone toetama rahaliselt arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosalisi, et aidata neil täita käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi, ilma et see piiraks neis organisatsioonides osalemise õigust.
6. Protokolliosalised lepivad kokku, et:
a) |
protokolliosaliste abistamiseks käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmisel tuleks kõik asjakohased võimalikud ja olemasolevad ressursid, mis on kättesaadavad käesoleva protokolli eesmärkidega seotud meetmeteks, ühendada, ja kasutada neid kõigi protokolliosaliste, eelkõige arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosaliste toetamiseks; |
b) |
konventsiooni sekretariaat teavitab arenguriikidest ja üleminekuriikidest protokolliosalisi, kui need seda taotlevad, kättesaadavatest rahastamisallikatest, et lihtsustada neil käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmist. |
7. Protokolliosalised võivad kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõikega 3 tubakatööstuselt nõuda protokolliosalise kohustusega seotud kulude kandmist, et saavutada käesoleva protokolli eesmärgid.
8. Protokolliosalised püüavad kooskõlas oma siseriikliku õigusega saavutada protokolli rakendamise isefinantseerimine, sealhulgas kehtestades tubakatoodetele makse ja muid tasusid.
VIII OSA
VAIDLUSTE LAHENDAMINE
Artikkel 37
Vaidluste lahendamine
Käesoleva protokolli tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused protokolliosaliste vahel lahendatakse vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artiklile 27.
IX OSA
PROTOKOLLI TÄIENDAMINE
Artikkel 38
Protokolli muudatusettepanekud
1. Protokolliosalised võivad esitada käesoleva protokolli muudatusettepanekuid.
2. Protokolliosaliste koosolek arutab käesoleva protokolli muudatusettepanekuid ja võtab need vastu. Konventsiooni sekretariaat edastab käesoleva protokolli muudatusettepanekute teksti protokolliosalistele vähemalt kuus kuud enne istungit, kus ettepanek kavatsetakse vastu võtta. Konventsiooni sekretariaat edastab muudatusettepanekud ka käesolevale protokollile allakirjutanutele ning hoiulevõtjale tema teavitamiseks.
3. Protokolliosalised teevad kõik endast sõltuva, et jõuda käesoleva protokolli kõigi muudatusettepanekute suhtes kokkuleppele konsensuse alusel. Kui kõik jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei ole jõutud, võetakse muudatusettepanek vastu istungil kohalolevate ja hääletavate protokolliosaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega. Mõiste „kohalolevad ja hääletavad protokolliosalised“ tähendab käesolevas artiklis protokolliosalisi, kes on kohal ning hääletavad poolt või vastu. Konventsiooni sekretariaat edastab vastuvõetud muudatusettepanekud hoiulevõtjale, kes edastab need kõikidele protokolliosalistele vastuvõtmiseks.
4. Muudatusettepaneku heakskiitmiskiri antakse hoiule protokolli hoiulevõtjale. Vastavalt lõikele 3 vastu võetud muudatus jõustub selle vastu võtnud protokolliosaliste jaoks üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud heakskiitmiskirja vähemalt kahelt kolmandikult protokolliosalistest.
5. Muudatus jõustub teiste protokolliosaliste jaoks üheksakümnendal päeval pärast kuupäeva, mil need protokolliosalised annavad kõnealuse muudatusettepaneku heakskiitmiskirja hoiulevõtjale hoiule.
Artikkel 39
Käesoleva protokolli lisade vastuvõtmine ja nende muutmine
1. Protokolliosalised võivad teha ettepanekuid käesoleva protokolli lisade vastuvõtmiseks või nende muutmiseks.
2. Lisades võib esitada üksnes nimekirju ja vormide näidiseid ning muid selgitavaid menetlus-, teadus-, tehnika- või haldusteabega seotud materjale.
3. Käesoleva protokolli lisad ja nende muudatusettepanekud tehakse, võetakse vastu ja need jõustuvad kooskõlas artiklis 38 sätestatud menetlusega.
X OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 40
Reservatsioonid
Käesoleva protokolli suhtes ei tohi teha reservatsioone.
Artikkel 41
Protokollist taganemine
1. Igal ajal pärast kahe aasta möödumist käesoleva protokolli jõustumisest protokolliosalise suhtes, võib see protokolliosaline protokollist taganeda, esitades hoiulevõtjale selle kohta kirjaliku teate.
2. Taganemine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on taganemisteate kätte saanud, või taganemisteates märgitud hilisemal kuupäeval.
3. Kui protokolliosaline taganeb Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonist, tähendab see, et ta on taganenud ka käesolevast protokollist alates tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonist taganemise kuupäevast.
Artikkel 42
Hääleõigus
1. Käesoleva protokolli igal osalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.
2. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid kasutavad nende pädevusse kuuluvates küsimustes oma hääleõigust, kusjuures häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on käesoleva protokolli osalised. Organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui hääleõigust kasutab tema liikmesriik, ja kasutab hääleõigust, kui liikmesriik oma hääleõigust ei kasuta.
Artikkel 43
Allakirjutamine
Protokoll on allakirjutamiseks avatud kõigile Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osalistele 10.–11. jaanuarini 2013 Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peakorteris Genfis ning seejärel kuni 9. jaanuarini 2014 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis.
Artikkel 44
Protokolli ratifitseerimine, vastuvõtmine, heakskiitmine, ametlik kinnitamine või sellega ühinemine
1. Riigid peavad käesoleva protokolli ratifitseerima, vastu võtma, heaks kiitma või sellega ühinema ning piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid, kes on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osalised, peavad protokolli ametlikult kinnitama või sellega ühinema. Protokoll on avatud ühinemiseks alates sellele päevale järgnevast kuupäevast, mil see suletakse allakirjutamiseks. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ametliku kinnitamise või ühinemiskiri antakse hoiule protokolli hoiulevõtjale.
2. Protokolliosaliseks saav piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kelle ükski liikmesriik ei ole protokolliosaline, täidab protokollis ette nähtud kohustusi. Kui protokolliosalised on organisatsioon ja selle liikmesriik või liikmesriigid, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid, kuidas jaotada vastutust protokolliga ette nähtud kohustuste täitmisel. Sellistel juhtudel ei ole organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust kasutada protokollis sätestatud õigusi samaaegselt.
3. Piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid teevad oma ametlikus kinnitamise või ühinemiskirjas teatavaks, milline on nende pädevus käesoleva protokolliga reguleeritud valdkondades. Need organisatsioonid teatavad oma pädevuse olulisest muutumisest ka hoiulevõtjale, kes teavitab sellest protokolliosalisi.
Artikkel 45
Jõustumine
1. Käesolev protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiuleandjale antakse hoiule neljakümnes ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, ametliku kinnitamise või ühinemiskiri.
2. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osalise jaoks, kes ratifitseerib, võtab vastu, kiidab heaks või kinnitab ametlikult käesoleva protokolli või ühineb sellega pärast lõikes 1 sätestatud jõustamiseks vajalike tingimuste täitmist, jõustub käesolev protokoll üheksakümnendal päeval pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemis- või ametliku kinnitamise kirja hoiuleandmise kuupäeva.
3. Käesoleva artikli kohaselt ei käsitata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni hoiule antud kirja organisatsiooni liikmesriikide hoiule antud kirjade lisana.
Artikkel 46
Hoiulevõtja
Käesoleva protokolli hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.
Artikkel 47
Autentsed tekstid
Käesoleva protokolli originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.
(1) Protokolliosalised võivad sellega seoses lisada vajaduse korral viite Maailma Tolliorganisatsiooni kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile.
(2) Kui on asjakohane, viidatakse riigile kui piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonile.
(3) Turvaline teabevahetus kahe protokolliosalise vahel on kaitstud pealtkuulamise ja rikkumise (võltsimise) eest. Teisisõnu ei tohi kolmandatel isikutel olla võimalik lugeda või muuta kahe protokolliosalise vahel vahetatavat teavet.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/38 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1751,
20. september 2016,
Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga b ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2016/242 (2) kirjutati 12. veebruaril 2016 alla Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokollile, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
(2) |
Läbirääkimiste käigus koostatud muutmisprotokolli tekst kajastab nõuetekohaselt nõukogu antud läbirääkimisjuhiseid, kuna sellega viiakse leping kooskõlla automaatse teabevahetuse alaste rahvusvahelise tasandi uusimate arengusuundadega, nimelt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) välja töötatud finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmse standardiga. Liit, selle liikmesriigid ning Andorra Vürstiriik osalesid aktiivselt OECD ülemaailmse foorumi töös kõnealuse standardi väljaarendamise ja rakendamise toetamiseks. Lepingu tekst, nagu seda on muudetud muutmisprotokolliga, on ülemaailmse standardi rakendamise aluseks liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelistes suhetes. |
(3) |
Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõikega 2. |
(4) |
Muutmisprotokoll tuleks liidu nimel heaks kiita, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokoll kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.
Muutmisprotokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
Artikkel 2
1. Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel muutmisprotokolli artikli 2 lõikes 1 sätestatud teate (4).
2. Vastavalt muutmisprotokollile teavitab komisjon Andorra Vürstiriiki ja liikmesriike Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud teadetest.
Artikkel 3
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 20. september 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
I. KORČOK
(1) 9. märtsi 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(2) Nõukogu 12. veebruari 2016. aasta otsus (EL) 2016/242 Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli allakirjutamise kohta (ELT L 45, 20.2.2016, lk 10).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).
(4) Nõukogu peasekretariaat avaldab muutmisprotokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/40 |
Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu
MUUTMISPROTOKOLL
EUROOPA LIIT
ja
ANDORRA VÜRSTIRIIK, edaspidi „Andorra“,
edaspidi „lepinguosaline“ või mõlemad koos „lepinguosalised“,
eesmärgiga rakendada lepinguosalise koostöö suhtes OECD väljatöötatud finantskontosid käsitlevat automaatse teabevahetuse standardit (edaspidi „ülemaailmne standard“),
ARVESTADES, et lepinguosalistel on pikaajaline ja lähedane suhe seoses vastastikuse abiga maksustamise valdkonnas, eelkõige selliste meetmete kohaldamisel, mis on samaväärsed meetmetega, mis on kehtestatud nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta, (1) ja soov parandada rahvusvahelist maksukuulekust seda suhet veelgi tugevdades,
ARVESTADES, et lepinguosalised soovivad sõlmida lepingu rahvusvahelise maksukuulekuse parandamiseks vastastikuse automaatse teabevahetuse abil, mille suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsus- ja muid kaitsenõudeid, sealhulgas vahetatava teabe kasutamist piiravaid sätteid,
ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu (2) (edaspidi „leping“) artikkel 12, milles on enne selle muutmist käesoleva muutmisprotokolliga praegu sätestatud teabevahetus taotluse alusel ainult maksupettusena kvalifitseeruva ja sarnase tegevuse kohta, tuleks viia kooskõlla OECD standardiga maksudealase läbipaistvuse ja maksudealase teabe vahetamise alal,
ARVESTADES, et lepinguosalised peavad kohaldama oma isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusnorme ja tavasid vahetatud isikuandmete töötlemise suhtes vastavalt lepingule, nagu seda on muudetud käesoleva muutmisprotokolliga, ning teatama teineteisele viivitamata kõnealuste õigusnormide ja tavadega seotud mistahes sisulistest muudatustest,
ARVESTADES, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 95/46/EÜ lähtuvas komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta otsuses 2010/625/EL (isikuandmete piisava kaitse kohta Andorras (3)) on sätestatud, et Andorras on kõigi kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toimingute puhul tagatud Euroopa Liidust saadavate isikuandmete kaitse piisav tase,
ARVESTADES, et liikmesriikidel ja Andorral on käesoleva muutmisprotokolli jõustumise ajaks olemas i) asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et teave, mis on saadud vastavalt lepingule, nagu seda on muudetud käesoleva muutmisprotokolliga, jääb konfidentsiaalseks ning seda kasutatavad üksnes selleks volitatud asjaomased isikud või asutused ainult maksude kindlaksmääramise, kogumise ja sissenõudmise, maksuotsuste täitmise ja nendega seotud menetluste algatamise või maksudega seotud kaebuste lahendamise ning nende ülesannetega seotud järelevalve eesmärgil, samuti muudel lubatud eesmärkidel, ning ii) taristu tõhusaks andmete vahetamiseks (sealhulgas menetlused, millega tagatakse õigeaegne, täpne, turvaline ja konfidentsiaalne teabevahetus, tõhusad ja usaldusväärsed teatised ning suutlikkus kiiresti lahendada andmevahetusega või teabevahetuse taotlusega seotud küsimusi ja probleeme ning hallata lepingu artikli 4 sätteid, nagu seda artiklit on muudetud käesoleva muutmisprotokolliga),
ARVESTADES, et aruandekohustuslikud finantsasutused ning teavet saatvad ja teavet saavad pädevad asutused kui vastutavad töötlejad ei peaks säilitama käesoleva muutmisprotokolliga muudetud lepingu kohaselt töödeldavaid andmeid kauem, kui on vaja selle eesmärkide saavutamiseks. Võttes arvesse liikmesriikide ja Andorra õigusaktide erinevust, tuleks maksimaalne säilitamisperiood kehtestada vastavalt iga lepinguosalise vastutava töötleja riiklikes maksualastes õigusaktides sätestatud aegumistähtaegadele,
ARVESTADES, et käesoleva muutmisprotokolliga muudetud lepinguga hõlmatud aruandekohustuslike finantsasutuste ja avaldatavate kontode kategooriad on loodud eesmärgiga piirata maksumaksjate võimalusi vältida neid puudutavate andmete edastamist selliselt, et nad paigutavad oma vara ümber sellistesse finantsasutustesse või investeerivad sellistesse finantstoodetesse, mis ei kuulu käesoleva muutmisprotokolliga muudetud lepingu reguleerimisalasse. Sellest hoolimata tuleks reguleerimisalast välja jätta teatavad finantsasutused ja kontod, mille ärakasutamine maksudest kõrvalehoidumiseks on vähe tõenäoline. Künnised tuleks üldiselt välja jätta, kuna nendest on võimalik kontode eri finantsasutustesse jaotamise abil hõlpsasti kõrvale hoida. Finantsteave, mille kohta tuleb aruanne esitada ja mida tuleb vahetada, peaks lisaks kogu asjakohasele tulule (intressid, dividendid ja muu sarnane tulu) hõlmama ka kontojääke ja finantsvarade müügist saadavat tulu, et vältida olukordi, kus maksumaksja püüab peita kapitali, mis on iseenesest tulu, või vara, millelt maksude maksmisest on kõrvale hoidutud. Seetõttu on käesoleva muutmisprotokolliga muudetud lepingu alusel toimuv andmete töötlemine vajalik ja proportsionaalne selleks, et võimaldada liikmesriikide ja Andorra maksuhalduritel õigesti ja kahtluseta kindlaks teha asjaomased maksumaksjad, hallata ja jõustada oma maksualaseid õigusakte piiriülestes olukordades, hinnata maksudest kõrvalehoidumise tõenäosust ja vältida tarbetuid edasisi uurimisi,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelist nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitlevat lepingut (edaspidi „leping“) muudetakse järgmiselt.
1. |
Pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vaheline finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmav rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise leping“ |
2. |
Artiklid 1 kuni 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 1 Mõisted 1. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Euroopa Liit“– liit, nagu see on asutatud Euroopa Liidu lepinguga, hõlmates territooriume, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut kõnealuses aluslepingus sätestatud tingimustel; b) „liikmesriik“– Euroopa Liidu liikmesriik; c) „Andorra“– Andorra Vürstiriik; d) „Andorra pädevad asutused“ ja „liikmesriikide pädevad asutused“– asutused, mis on loetletud III lisa punktis a ja punktides b kuni ac. III lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa. III lisas esitatud pädevate asutuste loetelu võib kõnealuse lisa punktis a osutatud asutuse osas muuta Andorra ning punktides b kuni ac osutatud asutuste osas Euroopa Liit, lihtsalt teavitades sellest teist lepinguosalist; e) „liikmesriigi finantsasutus“– i) finantsasutus, mis on liikmesriigi resident, välja arvatud selle finantsasutuse väljaspool kõnealust liikmesriiki asuv filiaal, ning ii) sellise finantsasutuse, mis ei ole liikmesriigi resident, filiaal, kui see filiaal asub kõnealuses liikmesriigis; f) „Andorra finantsasutus“– i) finantsasutus, mis on Andorra resident, välja arvatud selle finantsasutuse väljaspool Andorrat asuv filiaal, ning ii) sellise finantsasutuse, mis ei ole Andorra resident, filiaal, kui see filiaal asub Andorras; g) „aruandekohustuslik finantsasutus“– vastavalt kontekstile mis tahes liikmesriigi või Andorra finantsasutus, mis ei ole mittearuandekohustuslik finantsasutus; h) „avaldatav konto“– sõltuvalt kontekstist liikmesriigi avaldatav konto või Andorra avaldatav konto, kui see on sellisena kindlaks määratud vastavalt I ja II lisas kirjeldatud hoolsusmeetmetele, mis kehtivad asjaomases liikmesriigis või Andorras; i) „liikmesriigi avaldatav konto“– Andorra aruandekohustusliku finantsasutuse hallatav konto, mis kuulub ühele või mitmele avaldatavale liikmesriigi isikule, või ühe või mitme avaldatavast liikmesriigi isikust kontrolliva isikuga passiivsele finantssektorivälisele ettevõttele; j) „Andorra avaldatav konto“– liikmesriigi aruandekohustusliku finantsasutuse hallatav konto, mis kuulub ühele või mitmele avaldatavale Andorra isikule, või ühe või mitme avaldatavast Andorra isikust kontrolliva isikuga passiivsele finantssektorivälisele ettevõttele; k) „liikmesriigi isik“– füüsiline või juriidiline isik, kelle Andorra aruandekohustuslik finantsasutus on I ja II lisas sätestatud hoolsusmeetmete kohaselt määratlenud kui liikmesriigi residendi või sellise surnu pärandvara, kes oli liikmesriigi resident; l) „Andorra isik“– füüsiline või juriidiline isik, kelle liikmesriigi aruandekohustuslik finantsasutus on I ja II lisas sätestatud hoolsusmeetmete kohaselt määratlenud kui Andorra residendi, või sellise surnu pärandvara, kes oli Andorra resident. 2. Mõisteid, mida ei ole käesolevas lepingus määratletud, kasutatakse tähenduses, mis neil on i) liikmesriikide puhul vastavalt nõukogu direktiivile 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta) (4) või, kui see on asjakohane, vastavalt lepingut kohaldava asjaomase liikmesriigi õigusaktidele, ning ii) Andorra puhul vastavalt tema õigusaktidele, kui see on kooskõlas I ja II lisas esitatud tähendusega. Kui kontekst ei nõua teisiti või liikmesriigi pädev asutus ja Andorra pädev asutus ei ole kokku leppinud ühises tähenduses, mis on sätestatud artiklis 7 (nagu on lubatud riigi õigusaktidega), on mõistetel, mida ei ole määratletud käesolevas lepingus või I ja II lisas, tähendus, mis tal on lepingut rakendava asjaomase jurisdiktsiooni õigusaktides, i) liikmesriikide puhul vastavalt nõukogu direktiivile 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta) või, kui see on asjakohane, vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusaktidele, ning ii) Andorra puhul vastavalt tema õigusaktidele; tähendus asjaomase jurisdiktsiooni (liikmesriigi või Andorra) kohaldatavas maksuõiguses on ülimuslik selle tähenduse suhtes, mis tuleneb selle jurisdiktsiooni muudest õigusaktidest. Artikkel 2 Automaatne teabevahetus seoses avaldatavate kontodega 1. Käesoleva artikli kohaselt ja kooskõlas I ja II lisas sätestatud kohaldatavate aruandluseeskirjade ja hoolsusmeetmetega, mis on käesoleva lepingu lahutamatu osa, vahetab Andorra pädev asutus igal aastal kõikide liikmesriikide pädevate asutustega ja kõikide liikmesriikide pädevad asutused vahetavad igal aastal Andorra pädeva asutusega automaatselt teavet, mis on saadud vastavalt lõikes 2 täpsustatud eeskirjadele. 2. Teave, mida liikmesriik annab iga Andorra avaldatava konto kohta ning Andorra annab iga liikmesriigi avaldatava konto kohta, on järgmine:
Artikkel 3 Automaatse teabevahetuse aeg ja viis 1. Artiklis 2 sätestatud teabevahetuse eesmärgil võib avaldatava kontoga seotud väljamaksete summa ja liigi määrata kindlaks kooskõlas teavet edastava jurisdiktsiooni (liikmesriik või Andorra) maksualaste õigusaktidega. 2. Artiklis 2 sätestatud teabevahetuse eesmärgil tuleb edastatava teabe puhul ära näidata vääring, milles iga asjaomane summa on nomineeritud. 3. Piiramata artikli 2 lõike 2 kohaldamist tuleb teavet vahetada alates 12. veebruar 2016 alla kirjutatud muutmisprotokolli jõustumise aastast ja kõigil järgnevatel aastatel ning teavet vahetatakse üheksa kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu, mida nimetatud teave käsitleb. 4. Pädevad asutused vahetavad automaatselt artiklis 2 kirjeldatud teavet ühtse aruandlusstandardi skeemi kohaselt, kasutades XML-vormingut. 5. Pädevad asutused lepivad kokku ühe või mitu andmeedastusmeetodit, sealhulgas krüpteerimisstandardid. Artikkel 4 Koostöö nõuete järgimise ja täitmise tagamise valdkonnas Liikmesriigi pädev asutus teatab Andorra pädevale asutusele ja Andorra pädev asutus teatab liikmesriigi pädevale asutusele, kui teavet esitaval pädeval asutusel on põhjust uskuda, et vea tõttu on toimunud ebaõige või mittetäielik artikli 2 kohase teabe esitamine või aruandekohustuslik finantsasutus ei täida I ja II lisas sätestatud aruandlusnõudeid ja hoolsusmeetmeid nõuetekohaselt. Teabe saanud pädev asutus võtab kõik oma siseriikliku õiguse kohased meetmed, et parandada teatises kirjeldatud vead või mittevastavused. Artikkel 5 Teabevahetus taotluse alusel 1. Olenemata artikli 2 sätetest ja mis tahes muust lepingust, millega nähakse ette taotluse alusel teabevahetus Andorra ja mis tahes liikmesriigi vahel, vahetavad Andorra pädev astutus ja liikmesriigi pädev asutus taotluse alusel teavet, mis on eeldatavasti oluline käesoleva lepingu rakendamiseks või Andorra ja liikmesriikide või nende poliitiliste allüksuste või kohaliku omavalistuse asutuste kehtestatud maksusid käsitlevate õigusaktide haldamiseks ja jõustamiseks, niivõrd kui selliste õigusaktide kohane maksustamine ei ole vastuolus kohaldatava topeltmaksustamise vältimise lepinguga, mis on sõlmitud Andorra ja asjaomase liikmesriigi vahel. 2. Mingil juhul ei tohi käesoleva artikli lõiget 1 ja artiklit 6 tõlgendada nii, nagu kehtestaksid need Andorrale või liikmesriigile kohustuse:
3. Kui teavet taotleb liikmesriik või Andorra, toimides vastavalt käesolevale artiklile teavet taotleva jurisdiktsioonina, siis Andorra või liikmesriik, kes toimivad teavet esitava jurisdiktsioonina, kasutavad oma teabekogumismeetmeid taotletud teabe esitamiseks, seda isegi juhul, kui taotluse saanud jurisdiktsioon ei vaja ise sellist teavet maksustamise eesmärgil. Eelmises lauses sätestatud kohustuse suhtes kohaldatakse lõike 2 piiranguid, kuid mingil juhul ei tohi kõnealuseid piiranguid tõlgendada nii, et see võimaldab taotluse saanud jurisdiktsioonil keelduda teabe esitamisest vaid põhjusel, et neil puudub kõnealuses küsimuses riiklik huvi. 4. Lõiget 2 ei tõlgendata mingil juhul nii, et Andorral või liikmesriigil oleks õigus keelduda teabe esitamisest vaid põhjusel, et teave on panga, muu finantsasutuse, tema nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses, või põhjusel, et see on seotud juriidilise või füüsilise isiku omandihuvidega. 5. Pädevad asutused lepivad kokku kasutatavad tüüpvormid, samuti ühe või mitu andmeedastusmeetodit, sealhulgas krüpteerimisstandardid. Artikkel 6 Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus 1. Teavet, mis on käesoleva lepingu kohaselt ühelt jurisdiktsioonilt (liikmesriik või Andorra) saadud, käsitatakse konfidentsiaalsena ja seda kaitstakse samal viisil nagu asjaomase jurisdiktsiooni õigusaktide alusel saadud teavet, sel määral, kui see on vajalik isikuandmete kaitseks vastavalt kohaldatavatele riigi õigusaktidele, ja vastavalt kaitseklauslitele, mille võib kindlaks määrata teavet esitav jurisdiktsioon oma riigi õigusaktide kohaselt. 2. Käesoleva lepingu kohaselt töödeldud teavet ei säilitata kauem, kui on vaja käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks, ning seda säilitatakse igal juhul kooskõlas iga vastutava töötleja riiklikest õigusnormidest tulenevate aegumistähtaegadega. 3. Nimetatud teavet tohib avaldada üksnes sellistele isikutele või asutustele (sealhulgas kohtud ja haldus- või järelevalveorganid), kes on asjaomases jurisdiktsioonis (liikmesriik või Andorra) seotud maksude kindlaksmääramise, kogumise ja sissenõudmise, maksuotsuste täitmise ja nendega seotud menetluste algatamise või maksudega seotud kaebuste lahendamise või nende üle järelevalve teostamisega. Ainult eespool nimetatud isikud või asutused võivad seda teavet kasutada ning seda üksnes eesmärkidel, mis on välja toodud eelmises lauses. Olenemata lõike 1 muudest sätetest võivad nad andmeid avalikustada selliste maksudega seotud avalikel kohtumenetlustel või kohtuotsustes. 4. Olenemata eelmiste lõigete sätetest, võib teabe saanud jurisdiktsioon (liikmesriik või Andorra) kasutada saadud teavet muudel eesmärkidel, kui sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel teabe esitanud jurisdiktsiooni (vastavalt Andorra või liikmesriik) õigusaktide alusel ning selle jurisdiktsiooni pädev asutus sellist kasutust lubab. Ühe jurisdiktsiooni (liikmesriik või Andorra) poolt teisele jurisdiktsioonile (vastavalt Andorra või liikmesriik) esitatud teavet võib edastada kolmandale jurisdiktsioonile (teine liikmesriik), kui on eelnevalt saadud luba esimesena nimetatud jurisdiktsiooni pädevalt asutuselt, kust teave pärineb. Teavet, mis on esitatud ühelt liikmesriigilt teisele liikmesriigile vastavalt esimeses liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta), võib Andorrale edastada, kui eelnevalt on saadud luba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kust teave pärineb. 5. Iga liikmesriigi või Andorra pädev asutus teatab teisele pädevale asutusele, st vastavalt Andorra või asjakohase liikmesriigi asutusele, viivitamata konfidentsiaalsusnõuete rikkumisest, kaitseklauslite mittetoimimisest ning sanktsioonidest ja parandusmeetmetest, mis nende tulemusel kehtestati. Artikkel 7 Konsultatsioonid ja lepingu kehtivuse peatamine 1. Kui käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendamisega seoses tekivad raskused, võib Andorra või liikmesriigi pädev asutus taotleda konsultatsioone Andorra pädeva asutuse ja ühe või mitme liikmesriigi pädeva asutuse vahel, et töötada välja asjakohased meetmed tagamaks, et käesolevat lepingut täidetakse. Pädevad asutused teavitavad viivitamata Euroopa Komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi konsultatsioonide tulemustest. Euroopa Komisjon võib osaleda konsultatsioonidel tõlgendamisega seotud küsimustes pädeva asutuse taotlusel. 2. Kui konsultatsioon puudutab olulist käesoleva lepingu sätete mittejärgimist ja kui lõikes 1 kirjeldatud menetlus ei anna sobivat lahendit, võib liikmesriigi või Andorra pädev asutus peatada käesoleva lepingu raames teabe vahetamise vastavalt Andorra või konkreetse liikmesriigiga, teatades sellest kirjalikult teisele asjaomasele pädevale asutusele. Selline peatamine jõustub kohe. Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab oluline mittejärgimine järgmist (kuid ei piirdu sellega): käesoleva lepingu konfidentsiaalsus- ja andmekaitsesätteid ei järgita, liikmesriigi või Andorra pädev asutus ei anna käesoleva lepinguga ettenähtud õigeaegset ja piisavat teavet või ettevõtete või kontode staatus määratakse vastavalt kindlaks mittearuandekohustuslike finantsasutuste ja väljaarvatud kontodena viisil, mis kahjustab käesoleva lepingu eesmärki. Artikkel 8 Muudatused 1. Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega iga kord, kui OECD tasandil on vastu võetud oluline muudatus ülemaailmse standardi mis tahes elemendis, või kui lepinguosalised peavad seda vajalikuks, et parandada käesolevat lepingut tehnilise toimimise seisukohast ning hinnata ja kajastada muid rahvusvahelisi arenguid. Konsulteeritakse ühe kuu jooksul pärast ükskõik kumma lepinguosalise taotluse esitamist või kiireloomulistel juhtudel võimalikult kiiresti. 2. Sellise kontakti alusel võivad lepinguosalised omavahel konsulteerida, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut on vaja muuta. 3. Seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud konsultatsioonidega teavitab iga lepinguosaline teist lepinguosalist võimalikest arengutest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohast toimimist. See hõlmab ka iga asjaomast lepingut ühe lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel. 4. Pärast konsultatsioone võib käesolevat lepingut muuta muutmisprotokolliga või uue lepinguga lepinguosaliste vahel. Artikkel 9 Lõpetamine Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult. Kõnealune lõpetamine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb 12 kuu möödumisele lõpetamisteate päevast. Lepingu lõpetamise korral jääb käesoleva lepingu alusel saadud teave konfidentsiaalseks ning selle suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu artikli 6 sätteid. Artikkel 10 Territoriaalne kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende liikmesriikide territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Andorra territooriumi suhtes.“ |
3. |
Lisad asendatakse järgmisega: „I LISA FINANTSKONTOSID KÄSITLEVA TEABE ARUANDLUSE JA HOOLSUSMEETMETE ÜHINE STANDARD („ÜHINE ARUANDLUSSTANDARD“) I JAGU
II JAGU
III JAGU
Avaldatavate kontode kindlakstegemiseks füüsilise isiku olemasolevate kontode seast kohaldatakse järgmisi menetlusi.
IV JAGU
Avaldatavate kontode kindlakstegemiseks füüsilise isiku uute kontode seast kohaldatakse järgmisi menetlusi.
V JAGU
Avaldatavate kontode kindlakstegemiseks ettevõtte olemasolevate kontode seast kohaldatakse järgmisi menetlusi.
VI JAGU
Avaldatavate kontode kindlakstegemiseks ettevõtte uute kontode seast kohaldatakse järgmisi menetlusi.
VII JAGU
Eespool kirjeldatud hoolsusmeetmete võtmisel kohaldatakse järgmisi lisaeeskirju.
VIII JAGU
Kohaldatakse järgmisi mõisteid.
IX JAGU
Igas liikmesriigis ja Andorras peavad kehtima järgmised eeskirjad ja haldusmenetlused, et tagada eespool sätestatud aruandlusmenetluste ja hoolsusmeetmete tõhus rakendamine ja täitmine:
II LISA TÄIENDAVAD ARUANDLUSEESKIRJAD JA HOOLSUSMEETMED FINANTSKONTODE TEABE KOHTA 1. Asjaolude muutumine Asjaolude muutumine hõlmab muutusi, mille tulemusel lisatakse isiku staatusega seotud teave või teave, mis on selle isiku staatusega vastuolus. Lisaks hõlmab asjaolude muutumine konto omaniku kontoga seotud teabe muutumist või lisandumist (sh konto omaniku lisandumine, asendumine või muu muutumine) või sellise kontoga seotud teabe muutumist või lisandumist (kohaldades I lisa VII jao punkti C alapunktides 1–3 kirjeldatud kontode liitmise eeskirju), kui selline teabe muutumine või lisandumine mõjutab konto omaniku staatust. Kui aruandekohustuslik finantsasutus on kasutanud I lisa III jao punkti B alapunktis 1 kirjeldatud elukoha aadressi tingimust ja muutuvad asjaolud, mille tõttu aruandekohustuslik finantsasutus saab teada või saab aluse teada, et algsed dokumentaalsed tõendid (või muud samaväärsed dokumendid) ei ole õiged või usaldusväärsed, siis peab aruandekohustuslik finantsinstitutsioon hiljemalt asjaomase kalendriaasta või muu asjakohase aruandlusperioodi viimasel päeval või 90 kalendripäeva jooksul pärast sellise asjaolude muutumise märkamist või avastamist saama konto omaniku kinnituse ja uued dokumentaalsed tõendid, et määrata kindlaks konto omaniku maksuresidentsus(ed). Kui aruandekohustuslik finantsasutus ei saa konto omaniku kinnitust ja uusi dokumentaalseid tõendeid selleks kuupäevaks, peab aruandekohustuslik finantsasutus kohaldama I lisa III jao punkti B alapunktides 2–6 kirjeldatud elektroonilise andmete otsingu menetlust. 2. Isiku kinnitus seoses ettevõtte uute kontodega Ettevõtte uute kontode osas võib aruandekohustuslik finantsasutus selleks, et teha kindlaks, kas passiivset finantssektorivälist ettevõtet kontrolliv isik on avaldatav isik, tugineda ainult kas konto omaniku või kontrolliva isiku kinnitusele. 3. Finantsasutuse residentsus Finantsasutus on liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni resident, kui ta allub selle liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni jurisdiktsioonile (st osalev jurisdiktsioon saab kohaldada meetmeid finantsasutuse aruandluskohustuse täitmise tagamiseks). Üldiselt, kui finantsasutus on liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni maksuresident, kuulub ta selle liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni jurisdiktsiooni alla ja on seega liikmesriigi finantsasutus, Andorra finantsasutus või muu osaleva jurisdiktsiooni finantsasutus. Finantsasutusest usaldusfondi puhul (sõltumata sellest, kas ta on liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni maksuresident või mitte) loetakse, et usaldusfond kuulub liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni jurisdiktsiooni alla, kui üks või mitu selle haldajatest on selle liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni residendid, välja arvatud juhul, kui usaldusfond edastab kogu teabe usaldusfondi peetavate avaldatavate selliste kontode kohta, mille puhul tuleb käesoleva lepingu või mõne muu ülemaailmset standardit kohaldava lepingu kohaselt esitada aruanne teisele osalevale jurisdiktsioonile (liikmesriik, Andorra või muu osalev jurisdiktsioon), kuna ta on selle teise osaleva jurisdiktsiooni maksuresident. Kui finantsasutusel (välja arvatud usaldusfond) ei ole maksuresidentsust (näiteks sellepärast, et teda loetakse maksustamise seisukohast läbipaistvaks või ta asub jurisdiktsioonis, kus puudub tulumaks), siis loetakse teda liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni õiguskorra alla kuuluvaks ja ta on seega kõnealuse liikmesriigi, Andorra või muu osaleva jurisdiktsiooni finantsasutus, kui:
Kui finantsasutus (välja arvatud usaldusfond) on kahe või enama osaleva jurisdiktsiooni (liikmesriik, Andorra või muu osalev jurisdiktsioon) resident, kohaldatakse sellise finantsasutuse suhtes selle osaleva jurisdiktsiooni aruandluskohustust ja hoolsusmeetmete võtmise kohustust, kus ta hoiab oma finantskontot (finantskontosid). 4. Konto pidamine Üldiselt loetakse, et kontot pidavad finantsasutused on järgmised:
5. Passiivsetest finantssektorivälistest ettevõtetest usaldusühingud Ettevõtet, nagu täis- või osaühingut, piiratud vastutusega ühingut või sarnast õiguslikku moodustist, millel ei ole maksuresidentsust, loetakse I lisa VIII punkti D alapunkti 3 kohaselt selle jurisdiktsiooni residendiks, kus asub ettevõtte juhtkonna tegelik asukoht. Seetõttu loetakse juriidilist isikut või õiguslikku moodustist sarnaseks täis- või usaldusühingu või piiratud vastutusega ühinguga, kui seda ei loeta avaldatavas jurisdiktsioonis selle jurisdiktsiooni maksualaste õigusaktide kohaselt maksustatavaks ettevõtteks. Topeltaruandluse vältimiseks (arvestades mõiste „kontrollivad isikud“ laia ulatust usaldusfondide puhul) ei või passiivsest finantssektorivälisest ettevõttest usaldusühingut lugeda sarnaseks õiguslikuks moodustiseks. 6. Ettevõtte asukoha aadress Üks I lisa VIII jao punkti E alapunkti 6 alapunktis c kirjeldatud nõuetest on see, et ettevõtte puhul on ametlikul dokumendil esitatud kas ettevõtte asukoha aadress liikmesriigis, Andorras või muus jurisdiktsioonis, mille resident ta väidab end olevat, või liikmesriik, Andorra või muu jurisdiktsioon, kus ettevõte on asutatud või moodustatud. Ettevõtte asukoha aadress on üldjuhul koht, kus asub selle juhtkonna tegelik asukoht. Selle finantsasutuse aadress, kus ettevõttel on konto, postkontori postkast, või aadress, mida kasutatakse üksnes posti saatmise eesmärgil, ei ole ettevõtte juhtkonna asukoha aadress, kui see aadress ei ole ainus ettevõtte kasutatav aadress ja on ettevõtte asutamisdokumentides ettevõtte registreeritud aadress. Lisaks ei ole ettevõtte juhtkonna asukoha aadressiks aadress, mis on esitatud postisaadetiste kinnipidamise korralduse puhul. III LISA LEPINGUOSALISTE PÄDEVATE ASUTUSTE LOETELU Käesoleva lepingu tähenduses on pädevad asutused:
|
Artikkel 2
Jõustumine ja kohaldamine
1. Lepinguosalistel tuleb käesolev muutmisprotokoll ratifitseerida või heaks kiita nende riigi õigusaktidega ette nähtud menetluse kohaselt. Lepinguosalised teavitavad üskteist nende menetluste lõpuleviimisest. Muutmisprotokoll jõustub jaanuarikuu esimesel päeval pärast viimase teatise saamist.
2. Käesoleva muutmisprotokolliga ette nähtud teabevahetust kohaldatakse muutmisprotokolli jõustumise kuupäeval või pärast seda esitatud nende taotluste suhtes, mis puudutavad teavet, mis on seotud eelarveaastatega, mis algasid muutmisprotokolli jõustumise aasta 1. jaanuaril või pärast seda. Käesoleva muutmisprotokolliga muutmisele eelnenud versioonis lepingu artikkel 12 on jätkuvalt kohaldatav, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse käesoleva muutmisprotokolliga muudetud lepingu artiklit 5.
3. Käesoleva muutmisprotokolli jõustumine ei mõjuta füüsiliste isikute nõudeid vastavalt lepingu artiklile 10 enne selle muutmist käesoleva muutmisprotokolliga.
4. Andorra Vürstiriik koostab käesoleva lepingu (enne selle muutmist käesoleva muutmisprotokolliga) kohaldamise perioodi lõpuks lõpliku aruande ja teeb liikmesriikidele lõppmakse ning annab aru teabe kohta, mille ta sai Andorra Vürstiriigis asutatud intressi maksjatelt lepingu artikli 9 (enne selle muutmist käesoleva muutmisprotokolliga) kohaselt seoses lepingu viimase kohaldamisaastaga (enne selle muutmist käesoleva muutmisprotokolliga) või vajaduse korral, eelneva aastaga.
Artikkel 3
Lepingule on lisatud protokoll, mille sisu on järgmine:
„Protokoll Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahelise finantskontosid käsitleva automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu juurde.
Seoses käesoleva muutmisprotokolli allakirjutamisega Euroopa Liidu ja Andorra Vürstiriigi vahel on täievolilised esindajad kokku leppinud järgmistes sätetes, mis moodustavad lepingu, nagu seda on muudetud käesoleva protokolliga, lahutamatu osa:
1. |
Ollakse arusaamisel, et teabevahetust käesoleva lepingu artikli 5 kohaselt saab taotlust esitav riik (liikmesriik või Andorra) taotleda üksnes juhul, kui ta on kasutanud juba kõiki oma sisese maksumenetluse kättesaadavaid teabeallikaid. |
2. |
Ollakse arusaamisel, et taotluse esitanud riigi (liikmesriik või Andorra) pädev ametiasutus esitab käesoleva lepingu artikli 5 kohast teabetaotlust tehes taotluse saanud riigi (vastavalt Andorra või liikmesriik) pädevale asutusele järgmise teabe:
|
3. |
Ollakse arusaamisel, et „eeldatava asjakohasuse“ standardi eesmärk on sätestada teabe vahetamine käesoleva lepingu artikli 5 alusel nii ulatuslikult kui võimalik ning samas selgitada, et liikmesriikidel ja Andorral ei ole vabadust teha sihipäratuid päringuid või taotleda teavet, mis tõenäoliselt ei ole seotud konkreetse maksumaksja maksuasjadega. Kui lõige 2 sisaldab olulisi menetlusnõudeid, mille eesmärk on tagada, et ei teostata sihipäratuid päringuid, siis lõike 2 punkte i–v ei saa siiski tõlgendada nii, et see takistaks tõhusat teabevahetust. „Eeldatava asjakohasuse“ standardit on võimalik täita nii ühe maksumaksja (kas nimeliselt või muul viisil identifitseeritud) kui ka mitme maksumaksja (kas nimeliselt või muul viisil identifitseeritud) puhul. |
4. |
Ollakse arusaamisel, et leping ei hõlma teabevahetust omal algatusel. |
5. |
Ollakse arusaamisel, et käesoleva lepingu artikli 5 kohase teabevahetuse korral kohaldatakse jätkuvalt menetluseeskirju seoses maksumaksjate õigustega, mis on sätestatud taotluse saanud riigis (liikmesriik või Andorra). Lisaks ollakse seisukohal, et nende sätete eesmärk on tagada maksumaksjale õiglane menetlus ning mitte takistada ega põhjendamatult edasi lükata teabe vahetamise protsessi.“ |
Artikkel 4
Keeled
Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja katalaani keeles kusjuures kõik keeleversioonid on võrdselt autentsed.
SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale aktile alla kirjutanud.
Съставено в Брюксел на дванадесети февруари през две хиляди и шестнадесета година.
Hecho en Bruselas, el doce de febrero de dos mil dieciséis.
V Bruselu dne dvanáctého února dva tisíce šestnáct.
Udfærdiget i Bruxelles den tolvte februar to tusind og seksten.
Geschehen zu Brüssel am zwölften Februar zweitausendsechzehn.
Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta veebruarikuu kaheteistkümnendal päeval Brüsselis.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
Done at Brussels on the twelfth day of February in the year two thousand and sixteen.
Fait à Bruxelles, le douze février deux mille seize.
Sastavljeno u Bruxellesu dvanaestog veljače godine dvije tisuće šesnaeste.
Fatto a Bruxelles, addì dodici febbraio duemilasedici.
Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divpadsmitajā februārī.
Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų vasario dvyliktą dieną Briuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év február havának tizenkettedik napján.
Magħmul fi Brussell, fit-tnax-il jum ta’ Frar fis-sena elfejn u sittax.
Gedaan te Brussel, twaalf februari tweeduizend zestien.
Sporządzono w Brukseli dnia dwunastego lutego roku dwa tysiące szesnastego.
Feito em Bruxelas, em doze de fevereiro de dois mil e dezasseis.
Întocmit la Bruxelles la doisprezece februarie două mii șaisprezece.
V Bruseli dvanásteho februára dvetisícšestnásť.
V Bruslju, dne dvanajstega februarja leta dva tisoč šestnajst.
Tehty Brysselissä kahdentenatoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
Som skedde i Bryssel den tolfte februari år tjugohundrasexton.
Fet a Brussel·les el dia dotze de febrer de l'any dos mil setze.
За Европейския съюз
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Za Evropsku uniju
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā –
Europos Sąjungos vardu
Az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Pentru Uniunea Europeană
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
För Europeiska unionen
Per la Unió Europea
За Княжество Андора
Por el Principado de Andorra
Za Andorrské knížectví
For Fyrstendømmet Andorra
Für das Fürstentum Andorra
Andorra Vürstiriigi nimel
Για το Πριγκιπάτο της Ανδόρας
For the Principality of Andorra
Pour la Principauté d'Andorre
Za Kneževinu Andoru
Per il Principato di Andorra
Andoras Firstistes vārdā –
Andoros Kunigaikštystės vardu
Az Andorrai Hercegség részéről
Għall-Prinċipat ta' Andorra
Voor het Vorstendom Andorra
W imieniu Księstwa Andory
Pelo Principado de Andorra
Pentru Principatul Andorra
Za Andorské kniežatstvo
Za Kneževino Andoro
Andorran ruhtinaskunnan puolesta
För Furstendömet Andorra
Pel Principat d'Andorra
(1) ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.
(2) ELT L 359, 4.12.2004, lk 33.
(3) ELT L 277, 21.10.2010, lk 27.
(4) ELT L 64, 11.3.2011, lk 1.
LEPINGUOSALISTE DEKLARATSIOONID
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON MUUTMISPROTOKOLLI JÕUSTUMISE KOHTA
Lepinguosalised eeldavad, et Andorra põhiseaduse ja Euroopa Liidu õiguse nõuded rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks täidetakse õigeaegselt, et muutmisprotokoll saaks jõustuda 2017. aasta jaanuari esimesel päeval. Nad võtavad kõik meetmed selle eesmärgi saavutamiseks.
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU JA SELLE LISADE KOHTA
Lepinguosalised lepivad kokku, et seoses lepingu ja lisade rakendamisega tuleks kasutada OECD poolt välja töötatud pädeva asutuse näidislepingu ja ühise aruandlusstandardi kommentaare näidete või tõlgenduste allikana, et tagada ühetaoline kohaldamine.
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON MUUTMISPROTOKOLLI ARTIKLI 5 KOHTA
Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 5 (teabevahetus taotluse alusel) rakendamisel tuleks tõlgenduse allikana kasutada OECD tulu ja kapitali maksustamise näidislepingu artikli 26 kommentaare.
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON LEPINGU I LISA III JAO PUNKTI A KOHTA
Lepinguosalised lepivad kokku, et nad analüüsivad lepingu I lisa III jao punkti A praktilist tähtsust, milles on sätestatud, et rahalise väärtusega kindlustuslepingut või annuiteedilepingut ei pea läbi vaatama, tuvastama ega selle kohta aru andma, kui seadus tõhusalt takistab aruandekohustuslikul finantsasutusel selliste lepingute müümist avaldatava jurisdiktsiooni residentidele.
Lepinguosalised on ühisel arusaamal, et I lisa III jao punkti A kohaselt on aruandekohustuslikul finantsasutusel seadusega tõhusalt takistatud rahalise väärtusega kindlustuslepingute või annuiteedilepingute müümine avaldatava jurisdiktsiooni residentidele üksnes juhul, kui osaleva jurisdiktsiooni (liikmesriik või Andorra) residendist aruandekohustuslike finantsasutuse suhtes kohaldatava Euroopa Liidu ja liikmesriikide õigusaktidega või Andorra õigusaktidega mitte ainult ei takistata seadusega aruandekohustuslikul finantsasutusel rahalise väärtusega kindlustuslepingute või annuiteedilepingute müümist avaldatavas jurisdiktsioonis (vastavalt liikmesriik või Andorra), vaid nende seadustega takistatakse tõhusalt aruandekohustuslikul finantsasutusel rahalise väärtusega kindlustuslepingute või annuiteedilepingute müümist kõnealuse avaldatava jurisdiktsiooni residentidele mis tahes muus olukorras.
Sellega seoses peab iga liikmesriik teatama Euroopa Komisjonile, kes omakorda teavitab Andorrat, kui kohaldatavate Euroopa Liidu ja asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt takistatakse seadusega Andorra aruandekohustuslikel finantsasutustel kõnealuse liikmesriigi residentidele selliste lepingute müümist, sõltumata nende sõlmimise kohast. Samamoodi teatab Andorra Euroopa Komisjonile, kes omakorda teavitab liikmesriike, kui Andorra õiguse kohaselt takistatakse seadusega ühe või mitme liikmesriigi aruandekohustuslikel finantsasutustel Andorra residentidele selliste lepingute müümist, sõltumata nende sõlmimise kohast. Kõnealused teated tehakse enne muutmisprotokolli jõustumist jõustumisest alates kehtiva eeldatava õigusliku olukorra kohta. Sellise teate puudumise korral loetakse, et aruandekohustuslikul finantsasutusel ei ole seadusega tõhusalt takistatud rahalise väärtusega kindlustuslepingute või annuiteedilepingute müümine kõnealuse avaldatava jurisdiktsiooni residentidele.
Lisaks peab iga liikmesriik teatama Euroopa Komisjonile, kes omakorda teavitab Andorrat, kui kohaldatavate Euroopa Liidu ja asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt takistatakse seadusega selle liikmesriigi aruandekohustuslikel finantsasutustel Andorra residentidele selliste lepingute müümist, olenemata sellest, kus lepingud on sõlmitud. Samamoodi teatab Andorra Euroopa Komisjonile, kes omakorda teavitab liikmesriike, kui Andorra õiguse kohaselt takistatakse seadusega Andorra aruandekohustuslikel finantsasutustel ühe või mitme liikmesriigi residentidele selliste lepingute müümist, olenemata sellest, kus lepingud on sõlmitud. Kõnealused teated tehakse enne muutmisprotokolli jõustumist jõustumisest alates kehtiva eeldatava õigusliku olukorra kohta. Sellise teate puudumise korral loetakse, et aruandekohustuslikul finantsasutusel ei ole tema jurisdiktsiooni õigusaktidega tõhusalt takistatud rahalise väärtusega kindlustuslepingute või annuiteedilepingute müümine kõnealuse avaldatava jurisdiktsiooni residentidele.
Kui aruandekohustusliku finantsasutuse jurisdiktsioon ja avaldatav jurisdiktsioon ei ole esitanud asjakohase aruandekohustusliku finantsasutuse ja lepingu kohta vastavat teadet, ei kohaldata osutatud aruandekohustusliku finantsasutuse ja lepingu suhtes I lisa III jaotise punkti A.
ANDORRA DEKLARATSIOON LEPINGU ARTIKLI 5 KOHTA
Andorra delegatsioon teatas Euroopa Komisjonile, et Andorra ei vaheta teavet sellise taotluse alusel, mis on koostatud ebaseaduslikult saadud andmete alusel. Euroopa Komisjon võttis Andorra seisukoha teadmiseks.
MÄÄRUSED
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/77 |
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1752,
30. september 2016,
millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 2,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44. |
(2) |
Nõukogu lisas 31. märtsil 2016 kolm isikut määruse (EL) 2016/44 III lisas esitatud isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. Nimetatud kolme isikuga seotud teavet ja loetellu kandmise põhjendusi tuleks muuta. |
(3) |
Määrust (EL) 2016/44 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) 2016/44 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. september 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
M. LAJČÁK
(1) ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.
LISA
Allpool loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse määruse (EL) 2016/44 III lisas järgmiste kannetega.
„III LISA
ARTIKLI 6 LÕIKES 2 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE VÕI ASUTUSTE LOETELU
A. Isikud
|
Nimi |
Tuvastamisandmed |
Põhjendus |
Loetellu kandmise kuupäev |
21. |
SALEH ISSA GWAIDER, Agila |
Sünniaeg: 1. juuni 1942 Sünnikoht: Elgubba, Liibüa Passi number: D001001 (Liibüa), välja antud 22. jaanuaril 2015 |
Agila Saleh on alates 5. augustist 2014 olnud Liibüa esindajatekoja president. Saleh väljendas 17. detsembril 2015 oma vastuseisu samal päeval allkirjastatud Liibüa poliitilisele kokkuleppele. Saadikutenõukogu presidendina on Saleh takistanud ja kahjustanud Liibüa poliitilise ülemineku protsessi, sealhulgas keeldus ta mitmel korral korraldamast hääletust rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamiseks. 23. augustil 2016 saatis Saleh kirja ÜRO peasekretärile, milles ta kritiseeris ÜRO toetust rahvusliku kokkuleppe valitsusele, kirjeldades seda kui „ühe rühma isikute pealesurumist Liibüa rahvale […], millega rikutakse põhiseadust ja ÜRO põhikirja“. Ta kritiseeris ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) vastuvõtmist, millega jõustati Skhirati kokkulepe, ning ähvardas anda ÜRO, keda ta peab vastutavaks „tingimusteta ja põhjendamatu“ toetuse andmise eest ebatäielikule presidendi nõukogule, ning ÜRO peasekretäri Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse ÜRO põhikirja, Liibüa põhiseaduse ja Liibüa suveräänsuse rikkumise eest. Need avaldused kahjustavad ÜRO ja ÜRO Liibüa toetusmissiooni (UNSMIL) toetust vahendustegevusele, mida väljendatakse kõigis asjakohastes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides, eelkõige resolutsioonis 2259 (2015). 6. septembril 2016 tegi Saleh ametliku visiidi Nigerisse koos Ţubruqi tunnustamata valitsuse nn peaministri Abdullah al-Thaniga, kuigi resolutsioonis 2259 (2015) kutsutakse üles lõpetama selliste paralleelsete institutsioonide, kes väidavad end olevat seadusliku võimu kandjad, kuid ei ole kokkuleppe osalised, toetamine ja ametlikud kontaktid nende institutsioonidega. |
1.4.2016 |
22. |
GHWELL, Khalifa teise nimega AL GHWEIL, Khalifa AL-GHAWAIL, Khalifa |
Sünniaeg: 1. jaanuar 1956 Sünnikoht: Misurata, Liibüa Rahvus: liibüalane Passi number: A005465 (Liibüa), välja antud 12. aprillil 2015, kaotab kehtivuse 11. aprillil 2017 |
Khalifa Ghwell oli rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn peaminister ja kaitseminister ning oli seega vastutav selle tegevuse eest. Khalifa Ghwell näitas 7. juulil 2015 oma toetust seitsmest brigaadist koosnevale uuele sõjalisele rühmitusele Steadfastness Front (Alsomood), mis moodustati, et takistada rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamist Tripolis; Khalifa Ghwell osales koos rahvuskongressi nn presidendi Nuri Abu Sahmainiga rühmituse moodustamise allkirjatseremoonial. Rahvuskongressi nn peaministrina on Ghwell etendanud keskset rolli, et takistada Liibüa poliitilise kokkuleppe alusel loodud rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist. Tripoli rahvuskongressi nn peaministri ja kaitseministrina andis Ghwell 15. jaanuaril 2016 käsu vahistada kõik rahvusliku kokkuleppe valitsuse peaministrikandidaadi poolt ametisse nimetatud uue julgeolekurühma liikmed, kes peaksid Tripolisse sisenema. Ta andis 31. augustil 2016 käsu, et nn rahvusliku päästmise valitsuse nn peaminister ja kaitseminister pöörduksid tagasi tööle, pärast seda kui esindajatekoda oli rahvusliku kokkuleppe valitsuse tagasi lükanud. |
1.4.2016 |
23. |
ABU SAHMAIN, Nuri teise nimega BOSAMIN, Nori BO SAMIN, Nuri |
Sünniaeg ja -koht: 16. mai 1956, Zouara/Zuwara, Liibüa |
Nuri Abu Sahmain oli rahvusvaheliselt tunnustamata rahvuskongressi (tuntud ka kui „rahvusliku päästmise valitsus“) nn president ning on seega vastutav selle tegevuse eest. Rahvuskongressi nn presidendina on Nuri Abu Sahmain etendanud keskset rolli, et takistada ja kahjustada Liibüa poliitilise kokkuleppe elluviimist ning rahvusliku kokkuleppe valitsuse moodustamist. Sahmain esitas 15. detsembril 2015 üleskutse lükata edasi Liibüa poliitilise kokkuleppe sõlmimine, mis pidi kavandatu kohaselt heaks kiidetama 17. detsembril toimuval kohtumisel. Sahmain tegi 16. detsembril 2015 avalduse, mille kohaselt rahvuskongress ei lubanud ühelgi oma liikmel kohtumisel osaleda ega Liibüa poliitilist kokkulepet allkirjastada. Sahmain lükkas Liibüa poliitilise kokkuleppe tagasi 1. jaanuaril 2016 toimunud kohtumisel ÜRO eriesindajaga. |
1.4.2016“ |
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/80 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1753,
30. september 2016,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),
võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
(2) |
Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. september 2016
Komisjoni nimel
presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor
Jerzy PLEWA
(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.
(2) ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.
LISA
Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(eurot 100 kg kohta) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
MA |
173,3 |
ZZ |
173,3 |
|
0707 00 05 |
TR |
128,9 |
ZZ |
128,9 |
|
0709 93 10 |
TR |
135,5 |
ZZ |
135,5 |
|
0805 50 10 |
AR |
94,1 |
CL |
118,2 |
|
TR |
85,3 |
|
UY |
93,3 |
|
ZA |
103,0 |
|
ZZ |
98,8 |
|
0806 10 10 |
EG |
264,7 |
TR |
124,2 |
|
US |
194,0 |
|
ZZ |
194,3 |
|
0808 10 80 |
AR |
110,6 |
BR |
97,9 |
|
CL |
122,7 |
|
NZ |
133,6 |
|
ZA |
115,9 |
|
ZZ |
116,1 |
|
0808 30 90 |
CL |
126,9 |
TR |
132,1 |
|
ZA |
155,4 |
|
ZZ |
138,1 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.
OTSUSED
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/82 |
NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1754,
29. september 2016,
millega muudetakse otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 (2) kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat Itaaliast ja Kreekast ümber teistesse liikmesriikidesse. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1601 (3) kohaselt paigutatakse Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse ümber 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat. |
(2) |
Vastavalt otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõikele 2 paigutatakse 54 000 taotlejat alates 26. septembrist 2016 Itaaliast ja Kreekast ümber teiste liikmesriikide territooriumile, kui komisjon ei ole vastavalt nimetatud otsuse artikli 4 lõikele 3 kõnealuseks kuupäevaks teinud ettepanekut määrata nimetatud kvoot konkreetsele abisaavale liikmesriigile, mis on isikute ootamatu sissevoolu tõttu sattunud hädaolukorda. |
(3) |
Otsuse (EL) 2015/1601 artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon jälgib pidevalt olukorda seoses kolmandate riikide kodanike massilise sissevooluga liikmesriikidesse. Komisjon esitab asjakohasel juhul ettepanekud kõnealuse otsuse muutmiseks, et võtta arvesse olukorra muutumist kohapeal ja selle mõju ümberpaigutamise mehhanismile, samuti muutuvat survet liikmesriikidele, eelkõige kõige suurema surve all olevatele liikmesriikidele. |
(4) |
Eesmärgiga lõpetada ebaseaduslik ränne Türgist ELi, leppisid EL ja Türgi 18. märtsil 2016 (4) kokku mitmes tegevuses, sealhulgas selles, et olemasolevate kohustuste raames asustatakse iga Kreeka saartelt Türgisse tagasi võetud süürlase kohta üks süürlane Türgist ümber liikmesriikidesse. Kõnealuse mehhanismi kohane ümberasustamine toimub eelkõige kohustuste alusel, mille liikmesriigid võtsid nõukogus 20. juulil 2015 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustega. Kõik edasised ümberasustamisvajadused kaetakse samalaadse vabatahtliku korra alusel, mis hõlmab veel kuni 54 000 isikut, võimaldades kõnealuse korra kohaselt võetud ümberasustamiskohustuste maha arvamist otsusega (EL) 2015/1601 ette nähtud jaotamata ümberasustamiste arvust. |
(5) |
Eelduste kohaselt peaks Türgist kas riikliku või mitmepoolse kava alusel ümberasustamine, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine ja muud seaduslikud riiki vastuvõtmise vormid leevendama rändesurvet, mis saab osaks liikmesriikidele, kust inimesi otsuse (EL) 2015/1601 alusel ümber paigutatakse, sest seeläbi luuakse liitu sisenemiseks seaduslik ja turvaline tee ning takistatakse ebaseaduslikku sisenemist. Seetõttu tuleks eespool nimetatud 54 000 rahvusvahelise kaitse taotleja puhul võtta arvesse liikmesriikide solidaarsusmeetmeid, mis seisnevad Türgis viibivate ja selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate Süüria kodanike vabatahtlikult lubamises oma riigi territooriumile. Isikute arv, kelle liikmesriik selliselt Türgist oma territooriumile vastu võtab, tuleks lahutada nende isikute arvust, kes tuleks 54 000 taotlejast just kõnealusesse liikmesriiki ümber paigutada vastavalt otsusele (EL) 2015/1601. |
(6) |
Vastuvõtmismehhanismid võivad hõlmata ümberasustamist, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist ning Türgis viibivate ja selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate Süüria kodanike vastuvõtmise muid seaduslikke mooduseid, näiteks humanitaarsuunitlusega viisaprogramme, humanitaarsuunitlusega üleandmist, perekonna taasühinemise programme, erasektori sponsorluskavasid, stipendiumiprogramme, tööjõu liikuvuse kavasid ja muud. |
(7) |
Käesolev otsus ei peaks mõjutama kohustusi, mille liikmesriigid on võtnud nõukogus 20. juulil 2015 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes kokkulepitud ümberasustamiskava raames, ning otsusest (EL) 2015/1601 tulenevate kohustuste täitmisel ei tuleks sellega arvestada. Seega kui liikmesriik otsustab otsuse (EL) 2015/1601 kohaste kohustuste täitmiseks lubada ümberasustamise kaudu oma territooriumile Türgis viibivaid süürlasi, ei peaks ta saama seda lugeda 20. juuli 2015 ümberasustamiskava kohase kohustuse täitmiseks. |
(8) |
Et tagada nõuetekohane ülevaade olukorrast, peaks liikmesriik, kui ta otsustab nimetatud võimalust kasutada, teatama kord kuus komisjonile, kui palju Türgis viibivaid süürlasi ta on käesolevas muudatuses sätestatud võimaluse kohaselt oma territooriumile lubanud, ning täpsustama, millise kava alusel (riiklik või mitmepoolne) on isik territooriumile lubatud ja milline oli territooriumile lubamise õiguslik vorm. |
(9) |
Kuna käesoleva otsuse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(10) |
Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
(11) |
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
(12) |
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artiklite 4 ja 4a kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
(13) |
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
(14) |
Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsuse (EL) 2015/1601 artiklisse 4 lisatakse järgmine lõige:
„3a. Mis puudutab lõike 1 punktis c osutatud taotlejate ümberpaigutamist, siis võivad liikmesriigid otsustada täita oma kohustusi Türgi territooriumil viibivate Süüria kodanike lubamise kaudu oma territooriumile selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate isikute seadusliku riiki lubamise riikliku või mitmepoolse kava alusel, välja arvatud nõukogus 20. juulil 2015 kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes käsitletud ümberasustamiskava alusel. Isikute arv, kelle liikmesriik selliselt oma territooriumile vastu võtab, toob kaasa asjaomase liikmesriigi kohustuste vastava vähendamise.
Artiklit 10 kohaldatakse mutatis mutandis selliselt, et iga seaduslik oma territooriumile lubamine toob kaasa ümberpaigutamiskohustuse vähendamise.
Liikmesriigid, kes otsustavad käesolevas lõikes sätestatud võimalust kasutada, esitavad komisjonile iga kuu aruande selle kohta, mitu inimest nad on käesolevat lõiget kohaldades oma territooriumile lubanud, ning märgivad ära, millise kava alusel ja millises õiguslikus vormis territooriumile lubamine toimus.“
Artikkel 2
1. Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 26. septembrini 2017.
3. Käesolevat otsust kohaldatakse kõigile isikutele, keda liikmesriigid on otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõike 3a tähenduses vastu võtnud Türgi territooriumilt alates 1. maist 2016.
Brüssel, 29. september 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
P. ŽIGA
(1) Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.
(2) Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).
(3) Nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 80).
(4) ELi-Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldus.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/85 |
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/1755,
30. september 2016,
millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 31. juulil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1333 (1). |
(2) |
Nõukogu võttis 31. märtsil 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/478, (2) millega lisati kolm isikut kuueks kuuks otsuse (ÜVJP) 2015/1333 II ja IV lisas esitatud isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
(3) |
Pidades silmas olukorra tõsidust, otsustas nõukogu, et piiravad meetmed tuleks säilitada veel kuueks kuuks ning et nimetatud kolme isiku loetellu kandmise põhjendusi tuleks muuta. |
(4) |
Otsust (ÜVJP) 2015/1333 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust (ÜVJP) 2015/1333 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 17 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega: „3. Artikli 8 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse II lisa kannete nr 16, 17 ja 18 suhtes kuni 2. aprillini 2017. 4. Artikli 9 lõikes 2 osutatud meetmeid kohaldatakse IV lisa kannete nr 21, 22 ja 23 suhtes kuni 2. aprillini 2017.“ |
2) |
Otsuse (ÜVJP) 2015/1333 II ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisas sätestatule. |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 30. september 2016
Nõukogu nimel
eesistuja
M. LAJČÁK
(1) Nõukogu 31. juuli 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/137/ÜVJP (ELT L 206, 1.8.2015, lk 34).
(2) Nõukogu 31. märtsi 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/478, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (ELT L 85, 1.4.2016, lk 48).
LISA
Allpool loetletud isikuid käsitlevad kanded asendatakse otsuse (ÜVJP) 2015/1333 II ja IV lisas järgmiste kannetega.
|
„II LISA ARTIKLI 8 LÕIKES 2 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOETELU A. Isikud
|
|
„IV LISA ARTIKLI 9 LÕIKES 2 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOETELU A. Isikud
|
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/90 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1756,
28. september 2016,
millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisas esitatud kuvarispetsifikaadi muutmist
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsust 2013/107/EL Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta, (1) eriti selle artiklit 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Lepingu kohaselt võib Euroopa Komisjon koostöös Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseametiga välja töötada ühised kontoriseadmete spetsifikaadid ja neid korrapäraselt läbi vaadata ning seega muuta lepingu C lisa. |
(2) |
Komisjon määrab kindlaks Euroopa Liidu võetava seisukoha spetsifikaatide muutmise kohta. |
(3) |
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul on võetud arvesse Euroopa Liidu Energy Star'i komisjoni arvamust, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 106/2008 (2) artiklis 8. |
(4) |
C lisa I osas esitatud kuvarispetsifikaat tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada käesolevale otsusele lisatud spetsifikaadiga, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Ainus artikkel
Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu kohaselt võtavad juhtorganid vastu otsuse kõnealuse lepingu C lisas esitatud spetsifikaatide muutmise kohta. Euroopa Liidu võetav seisukoht seoses nimetatud otsusega, mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisas esitatud kuvarispetsifikaati, põhineb lisatud otsuse eelnõul.
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 28. september 2016
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 106/2008 liidu kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (ELT L 39, 13.2.2008, lk 1).
I LISA
OTSUSE EELNÕU,
kuupäev,
mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisas esitatud kuvarispetsifikaadi muutmist
JUHTORGANID,
võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelist kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingut, eriti selle XII artiklit,
ning arvestades, et kuvarispetsifikaati tuleks muuta,
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepingu C lisa praegune I osa „Kuvarid“ asendatakse allpool esitatud I osaga „Kuvarid“.
Otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist. Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla kaaseesistujad.
Alla kirjutatud Washington DC-s, [kuupäev],
Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuri nimel
Alla kirjutatud Brüsselis, [kuupäev],
Euroopa Liidu nimel
II LISA
C LISA
LEPINGU II OSA
I. KUVARISPETSIFIKAAT (versioon 7.0)
1. Mõisted
A) |
Tooteliigid 1) Kuvar: toode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonikaseadised on sageli paigutatud ühte korpusesse ning mille peamine funktsioon on esitada visuaalset teavet 1) arvutist, tööjaamast või serverist ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, HDMI, DisplayPort, IEEE 1394, USB) kaudu, 2) välisest salvestusseadmest (nt USB-mälupulgalt, mälukaardilt) või 3) võrguühendusest. a) Monitor: kuvar, mis on ette nähtud laual kasutamiseks ühele inimesele. b) Infoekraan: kuvar, mis on ette nähtud kasutamiseks väljaspool kontorikeskkonda kohtades, kus seda peaks nägema palju inimesi, nt jaekauplustes ja kaubanduskeskustes, restoranides, muuseumides, hotellides, vabaõhukohtades, lennujaamades ning konverentsi- ja klassiruumides. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses liigitatakse kuvar infoekraaniks siis, kui see vastab kahele või enamale järgmisele kriteeriumile:
|
B) |
Tööolekud 1) Sisselülitatud olek: olek, mille korral kuvar on aktiveeritud ja täidab peamist funktsiooni. 2) Puhkeolek: vähese võimsustarbe olek, mille korral kuvar täidab üht või mitut teisest kaitsefunktsiooni või pidevaid funktsioone. Märkus: puhkeolekus seade võib täita järgmisi funktsioone: hõlbustab sisselülitatud oleku aktiveerimist kauglüliti, puutetehnoloogia, sisemise anduri või taimeriga; kuvab teavet või olekut, sh kella; toetab anduripõhiseid funktsioone või säilitab võrguühenduse. 3) Väljalülitatud olek: olek, mille korral kuvar on ühendatud toiteallikaga, kuid ei esita visuaalset teavet ning seda ei ole võimalik lülitada ühtegi muude olekusse kaugjuhtimisseadme ega sisemise või välise signaaliga. Märkus: kuvar saab sellest olekust välja lülituda ainult juhul, kui kasutaja kasutab reaalselt sisseehitatud toitelülitit või -regulaatorit. Mõnel tootel võib väljalülitatud olek puududa. |
C) |
Nähtavad tunnused 1) Ümbrusvalgustus: kuvari kasutuskoha ümbruse (nt elutoa või kabineti) valgusallikate loodav summaarne valgustatus. 2) Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC): isetoimiv mehhanism, mis reguleerib kuvari heledust, lähtudes ümbrusvalgustusest. Märkus: kuvari heleduse reguleerimiseks peab heleduse automaatse reguleerimise funktsioon olema aktiveeritud. 3) Värvihaare: värvihaare esitatakse protsendimäärana CIE 1976. aasta L′ u′ v′ värviruumist (CIELUV) ja arvutatakse vastavalt dokumendile „Information Display Measurements Standard Version 1.03 Section 5.18 Gamut Area“. Märkus: värvihaarde võimaldamist nähtamatutes värvialades ei võeta arvesse. värvihaaret tuleb väljendada üksnes protsendimäärana nähtavast CIELUV värviruumist. 4) Heledus: etteantud suunas kiirguva valguse tugevuse fotomeetriline väärtus pindalaühiku kohta, väljendatuna kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2). a) Suurim dokumenteeritud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada sisselülitatud olekus algseadistuses ja mille valmistaja on määratlenud näiteks kasutusjuhendis. b) Suurim mõõdetud heledus: suurim heledus, mille kuvar võib saavutada näiteks heleduse ja kontrasti käsitsi reguleerimise korral. c) Tarnimisel seadistatud heledus: kuvari heledus tehases algseadistatud vaikeseadetega, mille valmistaja on valinud tavapärase kodukasutuse või asjakohase kommertskasutuse jaoks. 5) Loomulik vertikaalne eraldusvõime: kuvari nähtaval alal olevate kuvari vertikaaltelje suunaliste füüsiliste joonte arv. Märkus: eraldusvõimega 1 920 × 1 080 (horisontaalne × vertikaalne) kuvari loomulik vertikaalne eraldusvõime on 1 080. 6) Ekraani pindala: kuvari nähtav ala, mis tekitab kujutisi. Märkus: ekraani pindala arvutamiseks korrutatakse nähtava kujutise laius nähtava kujutise kõrgusega. Kumerekraani puhul mõõdetakse laius ja kõrgus mööda kuvari kumerat pinda. |
D) |
Lisafunktsioonid ja -omadused 1) Sildühendus: füüsiline ühendus kahe jaoturikontrolleri vahel (st USB, FireWire). Märkus: sildühendus võimaldab laiendada portide kasutust tavaliselt selleks, et muuta portide asukoht kasutajale mugavamaks või lisada kasutada olevate portide arvu. 2) Täielik võrguühendus: kuvari suutlikkus säilitada võrguühendus puhkeolekus. Kuvari, selle võrguteenuste ja rakenduste võrguühendus säilib ka siis, kui mõne kuvari komponendi toide on välja lülitatud. Kuvar võib võrku ühendatud kaugseadmetest saadud võrguandmete põhjal võimsustarbe olekut muuta, kuid peaks muidu jääma puhkeolekusse, kuni eemalasuvast võrguseadmest ei saabu nõuet teenuste saamiseks. Märkus: täielik võrguühendus ei piirdu konkreetsete protokollidega. Seda nimetatakse ka võrguproksi funktsiooniks ja seda on kirjeldatud standardis Ecma-393. 3) Kasutaja kohaloleku andur: seade, mis võimaldab kindlaks teha, kas ekraani ees või vahetus ümbruses on inimesi. Märkus: kasutaja kohaloleku andurit kasutatakse üldjuhul selleks, et kuvar lülituks vastavalt vajadusele sisse, puhkeolekusse või välja. 4) Puutetehnoloogia: võimaldab kasutajal ekraani eri alade puudutamise teel tootega suhelda. 5) Lisandmoodul: lisandmoodulseade, mis täidab üht või mitut järgmist funktsiooni ja mille konkreetne eesmärk ei ole täita üldisi arvutifunktsioone:
Märkus: käesoleva spetsifikaadi tähenduses ei käsitata lisandmoodulitena muid sisendeid andvaid mooduleid. |
E) |
Tootepere: tootemudelite kogum, mille 1) on valmistanud sama tootja, 2) millel on ühesugune ekraani pindala, eraldusvõime ja suurim dokumenteeritud heledus ning 3) millel on ühesugune ekraani põhikonstruktsioon. Ühe pere tootemudelid võivad erineda üksteisest ühe või mitme omaduse või funktsiooni poolest. Kuvarite puhul on tootepere sees vastuvõetavad järgmised erinevused:
|
F) |
Tüüpiline mudel: toote selline konfiguratsioon, mille vastavust ENERGY STARi nõuetele on katsetatud ning mida kavatsetakse turustada ENERGY STARi märgisega. |
G) |
Toiteallikas: 1) Väline toiteallikas (External Power Supply, EPS): välise toiteallika seade, mille abil muundatakse kodumajapidamise elektrivool alalisvooluks või madalama pingega vahelduvvooluks, et panna tööle tarbijale mõeldud toode. 2) Standardne alalisvool: alalisvool, mida edastatakse hästituntud tehnikastandardis määratletud meetodil ja mis võimaldab isehäälestuvat koostalitlust. Märkus: tüüpilised näited on USB ja toide Etherneti kaudu. Tavaliselt liigub standardse alalisvoolu puhul nii vool kui ka andmeside sama kaabli kaudu, kuid näiteks 380 V alalisvoolu standardi puhul see nõutud ei ole. |
2. Kohaldamisala
2.1. Hõlmatud tooted
2.1.1. ENERGY STARi vääriliseks võivad kvalifitseeruda käesoleva dokumendi kohasele kuvari määratlusele vastavad tooted, mis saavad toite otse üldotstarbelisest vahelduvvooluvõrgust, välisest toiteallikast või standardse alalisvoolu allikast, välja arvatud jaotises 2.2 loetletud tooted. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt kvalifitseeruvad märgise saamiseks järgmist tüüpi tooted:
i) |
monitorid; |
ii) |
klaviatuuri, videofunktsiooni ja hiire lülitiga (KVM lülitiga) monitorid; |
iii) |
infoekraanid ning |
iv) |
lisandmoodulitega infoekraanid ja monitorid. |
2.2. Hõlmamata tooted
2.2.1. Käesoleva spetsifikaadi kohaselt ei kvalifitseeru märgise saamiseks muude ENERGY STARi tootespetsifikaatidega hõlmatud tooted, sh televiisorid ja arvutid (kõhnklientarvutid, klaviatuurita ja muud tahvelarvutid, kaasaskantavad kõik ühes arvutid, integreeritud lauaarvutid). Praegu kehtivate spetsifikaatide nimekiri on aadressil http://www.eu-energystar.org/specifications.htm.
2.2.2. Käesoleva spetsifikaadi alusel ei saa märgise saamiseks kvalifitseeruda järgmised tooted:
i) |
sisseehitatud TV-tuuneriga tooted; |
ii) |
sisseehitatud või vahetatava akuga kuvarid, mis teostavad põhitalitlust ilma toiteta üldotstarbelisest vahelduvvooluvõrgust või välisest alalisvooluallikast, või võimaldavad seadme liikuvust (nt elektroonilised lugerid, aku- või patareitoitega digitaalsed pildiraamid), ning |
iii) |
tooted, mis peavad vastama meditsiiniseadmeid käsitlevatele ELi eeskirjadele, millega on keelatud toitehaldusfunktsioon, ja/või millel puudub puhkeoleku määratlusele vastav võimsustarbe olek. |
3. Kvalifikatsioonikriteeriumid
3.1. Tüvenumbrid ja ümardamine
3.1.1. Kõigis arvutustehetes kasutatakse vahetult mõõdetud (ümardamata) väärtusi.
3.1.2. Kui ei ole ette nähtud teisiti, hinnatakse vastavust spetsifikaadi nõuetele selliste vahetult mõõdetud või arvutatud väärtuste põhjal, mida ei ole ümardatud.
3.1.3. Euroopa Komisjonile aruandluse eesmärgil esitatud vahetult mõõdetud või arvutatud väärtused ümardatakse vastavate spetsifikaadi nõuete kohaselt lähima tüvenumbrini.
3.2. Monitoride ja infoekraanide üldnõuded
3.2.1. Välised toiteallikad (EPSid): ühe ja mitme pingega välised toiteallikad peavad vastama energiatõhususmärgistust käsitleva rahvusvahelise protokolli (International Efficiency Marking Protocol) toimivusnõuete VI või kõrgemale tasemele, kui neid toiteallikaid katsetatakse vastavalt dokumendile „Appendix Z to 10 CFR Part 430 – Uniform Test Method for Measuring the Energy Consumption of External Power Supplies“.
i) |
Ühe ja mitme pingega välised toiteallikad peavad vastama vähemalt VI taseme toimivusnõuetele. |
ii) |
Lisateave märgistust käsitleva protokolli kohta on aadressil http://www.regulations.gov/#!documentDetail;D=EERE-2008-BT-STD-0005-0218. |
3.2.2. Toitehaldus
i) |
Toodetel peab olema vähemalt üks toitehaldusfunktsioon, mis on vaikimisi aktiveeritud ja mida saab kasutada automaatseks üleminekuks puhkeolekust sisselülitatud olekusse kas ühendatud hostseadme kaudu või seadmesiseselt (nt vaikimisi kasutatav VESA kuvari toitehalduse juhtimise süsteem (Display Power Management Signalling, DPMS)). |
ii) |
Toodetel, mis tekitavad kuvatavat sisu ühest või mitmest sisemisest allikast, peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer, mis viiks seadme automaatselt väljalülitatud või puhkeolekusse. |
iii) |
Kui tootel on seadistatud sisemine vaikimisi viivitus, mille möödumisel lülitub toode sisselülitatud olekust väljalülitatud või puhkeolekusse, tuleb viivitusaeg dokumenteerida. |
iv) |
Monitorid lülituvad väljalülitatud või puhkeolekusse automaatselt viie minuti jooksul pärast ühenduse katkestamist hostarvutiga. |
3.2.3. Vastavalt ENERGY STARi katsemeetodi jaotise 5.2 punktile F peab infoekraanide tegelik võimsustegur sisselülitatud olekus olema vähemalt 0,7.
3.3. Arvutimonitoride energiatarbe nõuded
3.3.1. Koguenergiatarve (Total Energy Consumption, TEC) kilovatt-tundides arvutatakse valemiga 1, kasutades mõõdetud väärtusi.
Valem 1
Koguenergiatarbe arvutamine
ETEC = 8,76 × (0,35 × PON + 0,65 × PSLEEP )
Kus:
— |
ETEC on arvutatud koguenergiatarve kilovatt-tundides; |
— |
PON on sisselülitatud olekus mõõdetud võimsus vattides; |
— |
PSLEEP on puhkeolekus mõõdetud võimsus vattides ning |
— |
tulemus on aruandluses ümardatud kilovatt-tunni kümnendikeni. |
3.3.2. Monitoride suurim koguenergiatarve (ETEC_MAX) kilovatt-tundides arvutatakse vastavalt tabelile 1.
Tabel 1
Monitoride suurima koguenergiatarbe (ETEC_MAX, kWh) arvutamine
Pindala (ruuttollides) |
ETEC Max (kWh) Kus: Aekraani nähtava osa pindala ruuttollides,rekraani eraldusvõime megapikslites.Tulemus ümardatakse aruandluses kilovatt-tunni kümnendikeni. |
A < 130 |
(6,13 × r) + (0,06 × A) + 9 |
130 ≥ A < 150 |
(6,13 × r) + (0,69 × A) – 72,38 |
150 ≤ A < 180 |
(6,13 × r) + (0,21 × A) – 0,50 |
180 ≤ A < 200 |
(6,13 × r) + (0,05 × A) + 28 |
200 ≤ A < 230 |
(6,13 × r) + (0,03 × A) + 31,33 |
230 ≤ A < 280 |
(6,13 × r) + (0,2 × A) – 7 |
280 ≤ A < 300 |
(6,13 × r) + 49 |
300 ≤ A < 500 |
(6,13 × r) + (0,2 × A) – 11 |
A ≥ 500 |
(6,13 × r) + 89 |
3.3.3. Vastavalt valemile 2 ei tohi monitoride arvutatud koguenergiatarve (ETEC) kilovatt-tundides ületada suurima koguenergiatarbe arvutust (ETEC_MAX), milles on (mitte rohkem kui ühe korra) võetud arvesse kohaldatavaid lubatud hälbeid ja parandeid.
Valem 2
Monitoride koguenergiatarbe nõue
ETEC ≤ (ETEC_MAX + EEP + EABC + EN + EOS + ET ) × effAC_DC
Kus:
— |
ETEC on valemiga 1 arvutatud koguenergiatarve kilovatt-tundides; |
— |
ETEC_MAX on tabeli 1 kohaselt arvutatud suurim koguenergiatarve kilovatt-tundides; |
— |
EEP on jaotise 3.3.4 kohane kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides; |
— |
EABC on valemi 4 kohane heleduse automaatse reguleerimise energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides; |
— |
EN on tabeli 3 kohane täieliku võrguühenduse energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides; |
— |
EOS on tabeli 4 kohane kasutaja kohaloleku anduri energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides; |
— |
ET on valemi 5 kohane puutefunktsiooni energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides, ning |
— |
effAC_DC on kuvarit toitvas seadmes esineva vahelduvvoolu-alalisvoolu muundumiskao standardparand, mille suurus on vahelduvvoolutoitega kuvarite puhul 1,0 ja alalisvoolutoitega kuvarite puhul 0,85. |
3.3.4. Selliste monitoride puhul, mis vastavad allpool esitatud nõuetele kõrgendatud pildikvaliteediga kuvari (enhanced performance display, EPD) kohta, kasutatakse valemis 2 vaid ühte järgmistest tabeli 2 kohastest lubatud hälvetest:
i) |
kontrastsus vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all lameekraani risttasandi suhtes ja vähemalt 83kraadise horisontaalse vaatenurga all kumereekraani risttasandi suhtes kas katteklaasiga või ilma selleta; |
ii) |
loomulik eraldusvõime vähemalt 2,3 megapikslit (MP) ning |
iii) |
värvihaare vähemalt 32,9 % CIELUV värviruumist. |
Tabel 2
Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvarite energiatarbe lubatud hälbe arvutamine
Värvihaarde kriteeriumid |
EEP (kWh) Kus: ETEC_MAX on suurim koguenergiatarve kilovatt-tundides ning r on ekraani eraldusvõime megapikslites. |
Värvihaare on vähemalt 32,9 % CIELUV värviruumist. |
|
Värvihaare on vähemalt 38,4 % CIELUV värviruumist. |
0,65 × (ETEC_MAX – 6,13 × r) |
Märkus: kui mudeli värvihaare on suurem kui 99 % sRGB värviruumist, vastab sellele 32,9 % CIELUV värviruumist, ja kui mudeli värvihaare on suurem kui 99 % Adobe RGB värviruumist, vastab sellele 38,4 % CIELUV värviruumist.
3.3.5. Vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega (ABC) monitoride puhul liidetakse valemiga 4 arvutatud energiatarbe lubatud hälve (EABC) valemi 2 kohaselt arvutatud ETEC_MAX-i väärtusele, kui valemiga 3 arvutatud sisselülitatud oleku võimsuse vähenemine (RABC) on vähemalt 20 %.
Valem 3
Sisselülitatud oleku võimsuse vähenemise arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul
Kus:
— |
RABC on heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev võimsuse vähenemine sisselülitatud olekus (protsentides); |
— |
P300 on sisselülitatud oleku võimsus vattides, kui ümbrusvalgustus on 300 luksi, mõõdetuna vastavalt katsemeetodi jaotisele 6.4, ning |
— |
P12 on sisselülitatud oleku võimsus vattides, kui ümbrusvalgustus on 12 luksi, mõõdetuna vastavalt katsemeetodi jaotisele 6.4. |
Valem 4
Monitoride heleduse automaatse reguleerimise energiatarbe lubatud hälve (EABC)
EABC = 0,05 × ETEC_MAX
Kus:
— |
EABC on heleduse automaatse reguleerimise energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides ning |
— |
ETEC_MAX on tabeli 1 kohaselt arvutatud suurim koguenergiatarve kilovatt-tundides. |
3.3.6. ENERGY STARi katsemeetodi jaotise 6.7 kohaselt kindlaks tehtult täieliku võrguühendusega toodete puhul kohaldatakse tabelis 3 esitatud lubatud hälvet.
Tabel 3
Monitoride täieliku võrguühenduse energiatarbe lubatud hälve (EN)
EN (kWh)
2,9
3.3.7. Selliste toodete puhul, mille katsetamise ajal on kasutaja kohaloleku andur aktiveeritud, kohaldatakse tabelis 4 esitatud lubatud hälvet.
Tabel 4
Monitoride lisafunktsioonide energiatarbe lubatud hälve (EOS)
Liik |
Varu (kWh) |
Kasutaja kohaloleku andur EOS |
1,7 |
3.3.8. Selliste toodete puhul, mille katsetamise ajal on puutefunktsioon sisselülitatud olekus aktiveeritud, kohaldatakse tabelis 5 esitatud lubatud hälvet.
Valem 5
Monitoride puutefunktsiooni energiatarbe lubatud hälve (ET)
ET = 0,15 × ETEC_MAX
Kus:
— |
ET on puutefunktsiooni energiatarbe lubatud hälve kilovatt-tundides ning |
— |
ETEC_MAX on tabeli 1 kohaselt arvutatud suurim koguenergiatarve kilovatt-tundides. |
3.4. Infoekraanide sisselülitatud oleku nõuded
3.4.1. Sisselülitatud oleku suurim võimsus (PON_MAX) vattides arvutatakse valemiga 6.
Valem 6
Infoekraanide sisselülitatud oleku suurima võimsuse (PON_MAX, W) arvutamine
PON MAX = (4,0 × 10– 5 × × A) + 119 × tanh(0,0008 × (A – 200,0) + 0,11) + 6
Kus:
— |
PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim võimsus vattides; |
— |
A on ekraani pindala ruuttollides; |
— |
on kuvari suurim mõõdetud heledus kandelates ruutmeetri kohta, mõõdetuna vastavalt katsemeetodi jaotisele 6.2; |
— |
tanh on hüperboolne tangens ning |
— |
tulemus on aruandluses ümardatud vati kümnendikeni. |
Valem 7
Infoekraanide sisselülitatud oleku võimsustarve
PON ≤ PON_MAX + PABC
Kus:
— |
PON on sisselülitatud oleku võimsus vattides, mõõdetuna vastavalt katsemeetodi jaotisele 6.3 või 6.4; |
— |
PON_MAX on valemi 6 kohane sisselülitatud oleku suurim võimsus vattides ning |
— |
PABC on heleduse automaatse reguleerimisega toodete sisselülitatud oleku võimsuse lubatud hälve vattides vastavalt valemile 8. |
3.4.2. Vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega infoekraanide puhul liidetakse valemiga 8 arvutatud võimsuse lubatud hälve (PABC) valemiga 6 arvutatud PON_MAX-i väärtusele, kui valemiga 3 arvutatud sisselülitatud oleku võimsuse vähenemine (RABC) on vähemalt 20 %.
Valem 8
Sisselülitatud oleku võimsuse lubatud hälbe arvutamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega infoekraanide puhul
PABC = 0,05 × PON_MAX
Kus:
— |
PABC on heleduse automaatse reguleerimisega toodete sisselülitatud olekus mõõdetud võimsuse lubatud hälve vattides ning |
— |
PON_MAX on sisselülitatud oleku suurim võimsustarve vattides. |
3.5. Infoekraanide puhkeoleku nõuded
3.5.1. Vastavalt valemile 9 ei tohi puhkeolekus mõõdetud võimsus (PSLEEP) vattides ületada puhkeoleku suurima võimsustarbe (PSLEEP_MAX) ja mis tahes lubatud hälbe (lubatud on lisada vaid üks hälve) summat.
Valem 9
Infoekraanide puhkeoleku võimsustarve
Kus:
— |
PSLEEP on puhkeolekus mõõdetud võimsus vattides; |
— |
PSLEEP_MAX on tabeli 5 kohane puhkeoleku suurim võimsustarve vattides; |
— |
PN on tabeli 6 kohane täieliku võrguühenduse võimsuse lubatud hälve vattides; |
— |
POS on tabeli 7 kohane kasutaja kohaloleku anduri võimsuse lubatud hälve vattides ning |
— |
PT on tabeli 7 kohane puutefunktsiooni võimsuse lubatud hälve vattides. |
Tabel 5
Infoekraanide puhkeoleku suurim võimsustarve (PSLEEP_MAX)
PSLEEP_MAX
(vattides)
0,5
3.5.2. ENERGY STARi katsemeetodi jaotise 6.7 kohaselt kinnitatud täieliku võrguühendusega toodete puhul kohaldatakse tabelis 6 esitatud lubatud hälvet.
Tabel 6
Infoekraanide täieliku võrguühenduse lubatud hälve
PN
(vattides)
3,0
3.5.3. Selliste toodete puhul, mille katsetamise ajal on kasutaja kohaloleku andur või puutefunktsioon puhkeolekus aktiveeritud, kohaldatakse tabelis 7 esitatud lubatud hälbeid.
Tabel 7
Infoekraanide puhkeoleku võimsuse lubatud hälve lisafunktsioonide korral
Liik |
Ekraanisuurus (tollides) |
Lubatud hälve (vattides) |
Kasutaja kohaloleku andur POS |
Kõik |
0,3 |
Puutefunktsioon PT (kohaldatakse üksnes suurema kui 30tollise ekraaniga infoekraanide suhtes) |
≤ 30 |
0,0 |
> 30 |
1,5 |
3.6. Kõigi kuvarite väljalülitatud oleku nõuded
3.6.1. Tootel ei pea märgise saamiseks kvalifitseerumiseks olema väljalülitatud olekut. Kui tootel on väljalülitatud olek, ei tohi selle väljalülitatud olekus mõõdetud võimsus (POFF) ületada tabeli 8 kohast väljalülitatud oleku suurimat võimsustarvet (POFF_MAX).
Tabel 8
Väljalülitatud oleku suurim võimsustarve (POFF_MAX)
POFF_MAX
(vattides)
0,5
3.7. Nõutavad heledusandmed
3.7.1. Kõigi toodete puhul tuleb esitada suurim dokumenteeritud ja suurim mõõdetud heledus; tarnimisel seadistatud heledus tuleb esitada kõigi toodete puhul peale toodete, millel on vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatne reguleerimine.
4. Katsenõuded
4.1. Katsemeetodid
4.1.1. Tabelis 9 on esitatud katsemeetodid, mille abil tehakse kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele.
Tabel 9
Katsemeetodid, mille abil teha kindlaks toote vastavus ENERGY STARi nõuetele
Tooteliik |
Katsemeetod |
Kõik tooteliigid ja ekraanisuurused |
ENERGY STAR Test Method for Determining Display Energy |
Kõrgendatud pildikvaliteediga kuvarid |
International Committee for Display Metrology (ICDM) Information Display Measurements Standard – Version 1.03 |
Kuvarid, mis on andmete kohaselt täieliku võrguühendusega |
CEA-2037-A, Determination of Television Set Power Consumption |
4.2. Katseteks vajalik seadmete arv
4.2.1. Katsetamiseks tuleb valida jaotises 1 määratletud tüüpilise mudeli üks eksemplar.
4.2.2. Kui kontrollitakse tootepere vastavust nõuetele, loetakse tüüpiliseks mudeliks tootepere iga tootekategooria sellise konfiguratsiooniga toode, millel on kõige suurem võimsustarve.
5. Kasutajaliides
5.1. Tootjatel soovitatakse kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidese standardile IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Üksikasjalik teave on aadressil http://energy.lbl.gov/controls/.
6. Jõustumiskuupäev
6.1. Jõustumiskuupäev: ENERGY STARi kuvarispetsifikatsiooni versioon 7.0 jõustub lepingu jõustumise kuupäeval. Selleks et tootemudel kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, peab ta vastama toote valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile. Igal seadmel on oma valmistamiskuupäev, milleks on kuupäev, mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.
6.2. Spetsifikaadi edasine läbivaatamine: Euroopa Komisjon jätab endale õiguse käesolevat spetsifikaati muuta, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijate, tööstussektori või keskkonna jaoks. Kooskõlas praeguse tavaga toimub spetsifikaadi muutmine sidusrühmadega peetud arutelude tulemusena. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul.
7. Edasise läbivaatamise kavandamine
7.1. Sisselülitatud oleku vahelduvvooluvõimsuse piirang: USA Keskkonnakaitseameti ja Euroopa Komisjoni arvates väärib kaalumist standardse alalisvoolu toitega toodete sisselülitatud oleku suurima võimsuse nõue, mille puhul ei ole vaja teha vahelduvvoolu-alalisvoolu teisendusega seotud arvutust. USA Keskkonnakaitseamet ja Euroopa Komisjon eeldavad, et seoses uusima USB standardiga suureneb turul nõudlus selliste toodete järele, ning võtavad meelsasti vastu nende toodete kohta alalisvooluga tehtud katsetest saadud täiendavaid andmeid.
LÕPLIK KATSEMEETOD KUVARITE JAOKS
Läbi vaadatud septembris 2015
1. Ülevaade
Järgmise katsemeetodiga tehakse kindlaks toote vastavus ENERGY STARi kuvarispetsifikaadi nõuetele.
2. Kasutamine
Järgmist katsemeetodit kasutatakse kõigi toodete puhul, mida on võimalik kvalifitseerida ENERGY STARi tootespetsifikaadile vastava kuvarina.
3. Mõisted
Kui ei ole ette nähtud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas ENERGY STARi kuvarispetsifikaadis kasutatud mõistetega.
A) Hostmasin: kuvarite katsetamisel video- või audiosignaali allikana kasutatav masin või seade. See võib olla arvuti või mõni muu seade, millega saab tekitada videosignaali.
4. Katsetingimused
A) |
Katsetingimused ja -seadmed: kui käesoleva dokumendiga ei ole ette nähtud teisiti, vastavad kõigis kõnealuse meetodi etappides kasutatavad katsetingimused ja -seadmed Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi 62301:2011 (Household electrical appliances – Measurement of standby power) jaotises 4 (General Conditions for Measurements) esitatud nõuetele. Nõuete vastuolu korral järgitakse ENERGY STARi katsemeetodit. |
B) |
Vahelduvvoolusisend: tooted, mis saavad toidet üldotstarbelisest vahelduvvooluvõrgust, ühendatakse kavandatud turu jaoks sobiva pingeallikaga vastavalt tabelile 10. Kui toode tarnitakse välise toiteallikaga, ühendatakse selle abil toode kindlaksmääratud pingeallikaga. Tabel 10 Toodete sisendvõimsuse nõuded
|
C) |
Alalisvoolusisend
|
D) |
Ümbritseva õhu temperatuur: ümbritseva õhu temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C. |
E) |
Suhteline niiskus: suhteline niiskus peab olema 10–80 %. |
F) |
Katsetatava seadme asetus
|
G) |
Sisselülitatud oleku katsetamisel kasutatav valgusallikas
|
H) |
Võimsusmõõtur: võimsusmõõturitel on järgmised tunnused.
|
I) |
Heledusmõõturid ja luksmeetrid
|
J) |
Mõõtetäpsus
|
5. Katse käik
5.1. Juhised võimsuse mõõtmiseks
A) |
Katsetamine tehase vaikeseadete korral: võimsuse mõõtmiseks on toode tarnimisel seadistatud kujul kogu puhkeolekus ja sisselülitatud olekus katsetamise ajal; kõik kasutaja poolt konfigureeritavad valikud on tehase vaikeseadetega, kui käesoleva katsemeetodiga ei ole teisti ette nähtud.
|
B) |
Kasutuspunkti (Point of Deployment, POD) moodulid: paigaldada ei tohi valikulisi POD mooduleid. |
C) |
Lisandmoodulid: kuvarilt eemaldatakse valikulised lisandmoodulid, kui kuvarit on võimalik ilma mooduli paigaldamiseta katsemeetodi kohaselt katsetada. |
D) |
Mitme funktsiooniga puhkeolek: kui seadmel on puhkeolekus mitu funktsiooni (nt kiirkäivitus) või sel on võimalik puhkeolekusse lülituda mitut moodi, tuleb mõõta ja esitada kõigi puhkeolekute võimsus. Kõik puhkeoleku katsed tehakse jaotise 6.5 kohaselt. |
5.2. Võimsuse mõõtmise tingimused
A) |
Võimsuse mõõtmine
|
B) |
Pimikutingimused
|
C) |
Katsetatava seadme konfigureerimine ja reguleerimine
|
D) |
Eraldusvõime ja värskendussagedus
|
E) |
Sisendsignaali tasemete täpsus: analoogliideste kasutamise korral peavad videosisendid olema ± 2 % piires valge ja musta võrdlustasemetest. Digitaalliideste kasutamise korral ei tohi allika videosignaal olla värvide osas kohandatud ega katsetaja poolt muuks otstarbeks muudetud kui edastamise eesmärgil vastavalt vajadusele kas tihendatud/hõrendatud või kodeeritud/dekodeeritud. |
F) |
Tegelik võimsustegur: programmis osalejad esitavad katsetatava seadme sisselülitatud olekus mõõdetud tegeliku võimsusteguri (power factor, PF). Tegeliku võimsusteguri väärtused dokumenteeritakse sama sammuga kui võimsuse väärtus (PON). Esitatakse sisselülitatud olekus tehtud katsete kogukestuse keskmine võimsustegur. |
G) |
Katsematerjal
|
H) |
Video sisendsignaal
|
6. Katsemenetlused kõigi toodete jaoks
6.1. Katsetatava seadme katse-eelne lähtestamine
A) |
Enne katsetamist lähtestatakse katsetatav seade järgmiselt.
|
6.2. Heleduse katsetamine
A) |
Heledust katsetatakse vahetult pärast soojenemisaega pimikutingimustes. Toote ekraani valgustustihedus, mille mõõtmise ajal on katsetatav seade väljalülitatud olekus, peab olema kuni 1,0 luksi. |
B) |
Heledust mõõdetakse toote ekraani keskosa risttasandi suhtes heledusmõõturiga vastavalt mõõturi kasutusjuhendile. |
C) |
Heledusmõõturi asend toote ekraani suhtes peab kogu katse vältel jääma samaks. |
D) |
Heleduse automaatse reguleerimisega toodete heleduse mõõtmise ajal peab heleduse automaatne reguleerimine olema desaktiveeritud. Kui heleduse automaatset reguleerimist desaktiveerida ei ole võimalik, mõõdetakse heledust toote ekraani keskosa risttasandi suhtes nii, et valgus suundub otse seadme ümbrusvalgustusandurisse valgustustihedusega vähemalt 300 luksi. |
E) |
Heledust mõõdetakse järgmiselt.
|
F) |
Kui ei ole ette nähtud teisiti, tuleb kontrasti seade jätta järgnevate sisselülitatud oleku katsete ajaks kõrgeimale võimalikule tasemele. |
6.3. Sisselülitatud oleku katsetamine vaikimisi aktiveerimata heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul
A) |
Pärast heleduse katsetamist ja enne sisselülitatud oleku võimsuse mõõtmist seatakse katsetatava seadme heledus järgmiselt.
|
B) |
IEC standardile vastavaid signaale kuvada suutva katsetatava seadme sisselülitatud oleku võimsust (PON) mõõdetakse vastavalt standardi IEC 62087:2011 jaotisele 11.6.1 (Measurements using dynamic broadcast-content video signal). Kui katsetatav seade IEC standardile vastavaid signaale kuvada ei suuda, mõõdetakse sisselülitatud oleku võimsust (PON) järgmiselt.
|
6.4. Sisselülitatud oleku katsetamine vaikimisi aktiveeritud heleduse automaatse reguleerimisega toodete puhul
Toote keskmine sisselülitatud oleku võimsustarve määratakse kindlaks standardi IEC 62087:2011 kohase muutuva ringhäälingusisuga. Kui toode ei suuda kuvada IEC standardile vastavat signaali, kasutatakse kõigis alljärgnevates etappides VESA standardi FPDM2 L80 häälestustabelit vastavalt jaotise 6.3 punkti B alapunktile 5.
A) |
Laske katsetataval seadmel 30 minutit stabiliseeruda. Selleks korrake kolm korda kümneminutilist IEC standardi kohast muutuva ringhäälingusisuga videosignaali. |
B) |
Seadke katsetamisel kasutatava lambi valgustus 12 luksile mõõdetuna ümbrusvalgustusanduri ees. |
C) |
Kuvage kümneminutiline muutuva ringhäälingusisuga videosignaal. Mõõtke ja dokumenteerige võimsustarve P12 kümneminutilise muutuva ringhäälingusisuga videosignaali ajal. |
D) |
Korrake jaotise 6.4 punktidega B ja C ette nähtud etappe 300 luksise ümbrusvalgustuse juures, et mõõta P300. |
E) |
Desaktiveerige heleduse automaatne reguleerimine ja mõõtke sisselülitatud oleku võimsus (PON) vastavalt jaotisele 6.3. Kui heleduse automaatset reguleerimist desaktiveerida ei ole võimalik, mõõdetakse võimsust järgmiselt.
|
6.5. Puhkeoleku katsetamine
A) |
Puhkeoleku võimsust (PSLEEP) mõõdetakse vastavalt standardile IEC 62301:2011, järgides ka jaotises 5 esitatud juhiseid. |
B) |
Puhkeoleku katsetamise ajal on katsetatav seade ühendatud hostmasinaga samamoodi nagu sisselülitatud oleku katsetamise ajal. Võimaluse korral aktiveeritakse puhkeolek hostmasina puhkeolekusse lülitamise teel. Hostarvuti puhkeolek on määratletud ENERGY STARi arvutispetsifikatsiooni versioonis 6.1. |
C) |
Kui tootel on mitu käsitsi valitavat puhkeolekut või kui toode võib lülituda puhkeolekusse eri meetoditel (nt kaugjuhtimispuldi abil või hostmasina lülitamisel puhkeolekusse), mõõdetakse ja dokumenteeritakse kõigi puhkeolekute võimsus. Kui toode lülitub automaatselt ühest puhkeolekust teise, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk kõigi puhkeolekute keskmise väärtuse mõõtmiseks. Mõõtmisel tuleb täita standardi IEC 62301:2011 jaotise 5.3 nõuded (nt stabiilsus, mõõtmisperiood jne). |
6.6. Väljalülitatud oleku katsetamine
A) |
Väljalülitatud olekuga toodete puhul tuleb pärast puhkeoleku katse lõpetamist käivitada väljalülitatud olek, kasutades kõige hõlpsamini kättesaadavat toitelülitit. |
B) |
Mõõtke väljalülitatud oleku võimsus (POFF) vastavalt standardi IEC 62301:2011 jaotisele 5.3.1. Dokumenteerige reguleerimismeetod ja väljalülitatud oleku saavutamiseks vajalike sündmuste järjestus. |
C) |
Väljalülitatud oleku võimsuse mõõtmisel võib jätta arvesse võtmata sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
6.7. Lisakatsed
A) |
Kui tootel on andmeside-/võrgufunktsioon või sildühendus, tehakse jaotise 5.2 punkti C alapunkti 1 alapunktide b ja c kohaselt lisaks katsetele, mille käigus on andmeside-/võrgufunktsioon aktiveeritud ja sildühendus loodud (vt jaotise 5.2 punkti C alapunkt 1), ka puhkeoleku katsed, mille käigus on andmeside-/võrgufunktsioon desaktiveeritud ja sildühendus puudub. |
B) |
Täieliku võrguühenduse olemasolu kindlakstegemiseks katsetatakse kuvari võrgutegevust puhkeolekus vastavalt standardi CEA-2037-AD jaotisele 6.7.5.2 (Determination of Television Set Power Consumption), pidades silmas järgmist.
|
(1) http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/CFR-2011-title10-vol3/pdf/CFR-2011-title10-vol3-sec430-2.pdf
(2) IEEE 802 – Telecommunications and information exchange between systems — Local and metropolitan area networks – Part 11:, Wireless LAN Medium Access Control (MAC) and Physical Layer (PHY) Specifications.
(3) Part 3: Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications – Amendment 5: Media Access Control Parameters, Physical Layers, and Management Parameters for Energy-Efficient Ethernet.
1.10.2016 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 268/113 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1757,
29. september 2016,
millega asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja ja veesamba vaatlusjaam (EMSO ERIC)
(teatavaks tehtud numbri C(2016) 5542 all)
(Ainult inglis-, prantsus-, kreeka-, itaalia-, portugali-, rumeenia- ja hispaaniakeelne tekst on autentsed)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal, Rumeenia ja Ühendkuningriik esitasid komisjonile taotluse asutada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa multidistsiplinaarse merepõhja ja veesamba vaatlusjaam (EMSO ERIC). |
(2) |
Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal, Rumeenia ja Ühendkuningriik on kokku leppinud, et Itaalia on EMSO ERICu vastuvõttev liikmesriik. |
(3) |
Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud nõuetele. |
(4) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja ja veesamba vaatlusjaam nimega EMSO ERIC.
2. EMSO ERICu põhikirja olulised osad on sätestatud lisas.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.
Brüssel, 29. september 2016
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Carlos MOEDAS
(1) ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.
LISA
EMSO ERICU PÕHIKIRJA OLULISED OSAD
1. ÜLESANDED JA TEGEVUS
1. |
EMSO ERICu ülesanded on järgmised:
|
2. |
Eespool nimetatud ülesannete täitmisel hoolitseb EMSO ERIC järgmise eest:
|
2. PÕHIKIRJAJÄRGNE ASUKOHT
EMSO ERICu põhikirjajärgne asukoht on Itaalia Vabariigi (edaspidi „vastuvõttev liikmesriik“) territooriumil Roomas.
3. NIMI
Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja ja veesamba vaatlusjaam asutatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumina (EMSO ERIC) määruse (EÜ) nr 723/2009 alusel.
4. TEGEVUSE KESTUS JA TEGEVUSE LÕPETAMISE MENETLUS
1. |
EMSO ERIC luuakse ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2024. |
2. |
Liikmete kogu võib otsustada lõpetada EMSO ERICu tegevuse kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. |
3. |
EMSO ERICu tegevuse lõpetamise otsuse tegemisest ja tegevuse lõpetamise menetluse lõpuleviimisest vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artiklile 16 teatab peadirektor. |
4. |
Kõik pärast EMSO ERICu võlgade tasumist üle jäänud varad jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende sissemakse kogusummaga EMSO ERICu likvideerimise ajal. |
5. ALUSPÕHIMÕTTED
5.1. Kasutajate juurdepääs
a) |
Kõigile teadusasutuste ja muude sidusrühmade liikmetele võimaldatakse tasuta juurdepääs EMSO ERICu loodud andmetele, võttes võimaluse korral arvesse kolmandate isikute litsentse ja mis tahes varasemad kokkuleppeid. Lisaks tagatakse EMSO ERICu taristule juurdepääs selliste kvalifitseeritud Euroopa ja rahvusvaheliste teadlaste jaoks, kelle projektid läbivad asjaomase hindamise. EMSO ERIC rakendab valikukriteeriume, mis töötatakse välja kooskõlas teadusalaste kasutajaringkondade asjaomaste nõuannetega. Andmete kasutamise ja kogumise suhtes kohaldatakse asjaomaseid andmekaitset käsitlevaid õigusnorme. |
b) |
Liikmed teevad mõistlikke jõupingutusi, et võõrustada külalisteadlasi, -insenere ja -tehnikuid, et nad saaksid kõnealuste asutuste laborites teha koostööd EMSO ERICu tegevusega otseselt seotud isikutega. |
5.2. Teadusliku hindamise põhimõtted
a) |
EMSO ERICu iga-aastase teadusliku hindamise eest vastutab teaduse, tehnika ja eetika nõuandekomitee. Hindamisaruanne esitatakse kinnitamiseks liikmete kogule. |
b) |
EMSO ERICu tegevust ja tööd kontrollib iga viie aasta järel sõltumatute ekspertide rühm, kelle määrab liikmete kogu teaduse, tehnika ja eetika nõuandekomitee ettepaneku alusel. |
5.3. Teabe levitamise põhimõtted
a) |
EMSO ERIC võib kogutud andmeid hindamistulemustest sõltuvalt jagada tasu eest teiste kasutajatega, kes ei ole teadusasutuste ja muude sidusrühmade liikmed ega kvalifitseeritud Euroopa ja rahvusvahelised teadlased. Tasutav summa arvutatakse kõigi kasutaja poolt EMSO ERICu taristu kasutamisega seotud kulude põhjal kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/4/EÜ, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (2007/2/EÜ) (2) ja muude kohaldatavate õigusaktidega. Eespool nimetatud rahalise sissemakse nõuet ei kohaldata kataloogile juurdepääsu taotluste suhtes ning muude taotluste puhul ei ületa sissemakse mõistlikku summat. |
b) |
Kui EMSO ERICu loodud andmeid jagatakse kolmandate isikutega, säilitab EMSO ERIC kõik andmetega seotud kasutus-, omandi- ja autoriõigused. |
c) |
EMSO ERICu kasutajatel soovitatakse avaldada oma uurimistöö tulemused eelretsenseeritud teadusväljaannetes, teha ettekandeid teaduskonverentsidel ning edastada teavet muudes meediakanalites, mis on suunatud laiemale publikule, sealhulgas üldsusele, ajakirjandusväljaannetele, kodanike rühmitustele ja haridusasutustele. |
d) |
EMSO ERIC töötab välja lisaväärtusega andmetooted, mis on suunatud mitmesugustele era- ja avaliku sektori kasutajatele, et viia pakutavad tooted vastavusse sidusrühmade vajadustega. |
5.4. Intellektuaalomandi õiguse põhimõtted
a) |
Intellektuaalomand tähendab omandit, nagu see on sätestatud Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2. |
b) |
Kõik intellektuaalomandi õigused, mille on loonud, omandanud või välja arendanud EMSO ERIC, kuuluvad täielikult EMSO ERICule. |
c) |
Liikmete kogu määrab kindlaks EMSO ERICu poliitika seoses ERICu intellektuaalomandi õiguste kindlakstegemise, kaitse, haldamise ja säilitamisega, sealhulgas kõnealustele õigustele juurdepääsuga, nagu on sätestatud EMSO ERICu rakenduseeskirjades. |
d) |
Peadirektor esitab liikmete kogule kinnitamiseks kõikide kulude tagasisaamise eesmärgil põhineva hinnakujunduspõhimõtteid käsitleva ettepaneku, olles konsulteerinud täitevkomiteega. |
e) |
Intellektuaalomandi küsimustes reguleerivad EMSO ERICu liikmete ja vaatlejate vahelisi suhteid liikmete ja vaatlejate vastavad riiklikud õigusaktid ja rahvusvahelised lepingud, milles liikmed ja vaatlejad on osalised. |
f) |
Käesoleva põhikirja ja rakenduseeskirjade sätted ei piira liikmete ja vaatlejate olemasolevaid intellektuaalomandi õigusi. |
5.5. Tööhõivepõhimõtted ja võrdsed võimalused
a) |
EMSO ERIC pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi. EMSO ERICu töötajate valimine on läbipaistev, mittediskrimineeriv ning austab võrdseid võimalusi. |
b) |
Töölepingud on kooskõlas õigusnormidega, mida kohaldatakse riigis, kus töötaja täidab oma ülesandeid. |
c) |
Võttes arvesse siseriiklike õigusaktide nõudeid, võimaldab iga liige oma jurisdiktsiooni all EMSO ERICuga seotud ülesandeid täitvate liikmete kodanikel ja nende pereliikmetel vabalt liikuda ja elama asuda. |
5.6. Hankepõhimõtted, mille puhul võetakse arvesse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid
a) |
EMSO ERICu hankepoliitika juhindub läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja vaba konkurentsi põhimõtetest. |
b) |
Hankepõhimõtted määratakse üksikasjalikult kindlaks rakenduseeskirjades. |
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).