ISSN 1977-0650 |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 274 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
58. köide |
Sisukord |
|
II Muud kui seadusandlikud aktid |
Lehekülg |
|
|
MÄÄRUSED |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
|
OTSUSED |
|
|
* |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
18.10.2015 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 274/1 |
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1861,
18. oktoober 2015,
millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,
võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (1),
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP ettenähtud meetmed. |
(2) |
18. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1863, (3) millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, et kehtestada teatavad meetmed kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), millega kinnitatakse 14. juuli 2015. aasta ühine laiaulatuslik tegevuskava seoses Iraani tuumaküsimusega ja määratakse kindlaks kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga võetavad meetmed. |
(3) |
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) kohaselt tuleb lõpetada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused. |
(4) |
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2231 (2015) on samuti sätestatud, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond. |
(5) |
Ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt nähakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 ette kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantsiliste piiravate meetmete lõpetamine samal ajal, kui IAEA on kindlaks teinud, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Lisaks kehtestatakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 loa andmise kord, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. |
(6) |
Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna piiravad meetmed kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu piiravate meetmete taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel. |
(7) |
Liidu piiravate meetmete taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal. |
(8) |
Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I, II, III ja IV lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta määruse (EL) nr 267/2012 VIII, IX, XIII ja XIV lisas esitatud loetelusid. |
(9) |
Meetmete rakendamiseks on vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
(10) |
Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 267/2012 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artiklist 1 jäetakse välja punkt t ja lisatakse järgmine punkt: „u) „ühiskomisjon”– ühiskomisjon, kuhu kuuluvad Iraani, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajad ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”), mis luuakse 14. juuli 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamise jälgimiseks ning mis täidab selles määratud ülesandeid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskava „Preambuli ja üldsätete” punkti ix ning ühise laiaulatusliku tegevuskava IV lisaga.” |
2) |
Artiklid 2, 3 ja 4 jäetakse välja. |
3) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 2a 1. Eelnevat luba on vaja:
2. I lisas loetletakse tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad, tehnoloogia ja tarkvara. 3. Asjaomane liikmesriik esitab lõike 1 punktide a–d kohaselt kavandatava loa ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks iga üksikjuhtumi korral eraldi ega anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist. 4. Asjaomane liikmesriik esitab ka iga üksikjuhtumi korral eraldi lõike 1 punktides a–d osutatud tegevusteks kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks, kui ta teeb kindlaks, et kõnealused tegevused seonduvad täiendavate kaupade või tehnoloogiaga, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. Liikmesriik ei anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist. 5. Pädev asutus ei anna lõike 1 punkti e kohast luba enne, kui ühiskomisjon on selle heaks kiitnud. 6. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat lõigete 1 ja 5 alusel antud lubadest või sellest, kui ÜRO Julgeolekunõukogu keeldub loa heakskiitmisest vastavalt lõikele 3 või 4. Artikkel 2b 1. Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud seadmete Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks. 2. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest. Artikkel 2c 1. Pädevad asutused, kes annavad loa kooskõlas artikli 2a lõike 1 punktiga a ja artikliga 2b, tagavad et:
2. Ekspordiks, mille jaoks on artikli 2a lõike 1 punkti a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused. Luba kehtib kogu liidus. 3. Eksportijad esitavad pädevatele asutustele kõik ekspordiloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, nagu need on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 14 lõikes 1 ja määratletud iga pädeva asutuse poolt. Artikkel 2d 1. Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:
2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:
3. Asjaomane liikmesriik teavitab:
4. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.” |
4) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 3a 1. Eelnevat luba on iga üksikjuhtumi korral eraldi vaja:
2. II lisas loetletakse I ja III lisas loetlemata kaubad ja tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud või muudele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. 3. Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik loa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed. 4. Pädevad asutused ei anna luba lõike 1 punktides a–e osutatud tehinguteks, kui neil on piisavalt põhjust arvata, et kõnealused tehingud aitaksid kaasa uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muudele tuumaenergiaga seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. 5. Pädevad asutused vahetavad teavet käesoleva artikli alusel saadud loataotluste kohta. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 19 lõikes 4 osutatud süsteemi. 6. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõike 1 punktiga a, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada. 7. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist. Artikkel 3b 1. Ekspordiks, mille jaoks on artikli 3a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus. 2. Artikli 3a lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimuste kohaselt võivad pädevad asutused nende poolt välja antud ekspordiloa tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada või seda muuta. 3. Kui vastavalt artikli 3a lõikele 4 keeldub pädev asutus loa andmisest, tühistab, peatab või tunnistab selle kehtetuks või muudab seda oluliselt, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet, järgides nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 (4) sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta. 4. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas artikliga 3a välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide artikli 3a lõike 4 kohane loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb. Artikkel 3c 1. Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks. 2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada. 3. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest. Artikkel 3d 1. Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:
2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:
3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist. (4) Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).”" |
5) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 4a 1. Keelatud on müüa, tarnida, üle anda või eksportida III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat või mis tahes muid esemeid, mis võivad liikmesriigi määratluse kohaselt kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, olenemata sellest, kas need pärinevad liidust või mitte, otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks. 2. III lisas loetletakse raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad ja tehnoloogia. Artikkel 4b Keelatud on:
Artikkel 4c Keelatud on osta, importida või transportida Iraanist III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat otse või kaudselt, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.” |
6) |
Artikkel 5 asendatakse järgmisega: „Artikkel 5 Keelatud on:
|
7) |
Artiklid 6, 7, 8, 9, 10, 10a, 10b ja 10c jäetakse välja. |
8) |
Artikkel 10d asendatakse järgmisega: „Artikkel 10d 1. Eelnevat luba on vaja:
2. Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui
3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist. 4. Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet. 5. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.” |
9) |
Artiklid 10e, 10f, 11, 12, 13, 14, 14a ja 15 jäetakse välja. |
10) |
Artikkel 15a asendatakse järgmisega: „Artikkel 15a 1. Eelnevat luba on vaja:
2. Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui
3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist. 4. Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet. 5. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb. 6. Lõigete 1–3 sätteid ei kohaldata I, II ja III lisas loetletud kaupade ega määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas loetletud kaupade suhtes.” |
11) |
Artiklid 15b, 15c, 16, 17, 18, 19, 20, 21 ja 22 jäetakse välja. |
12) |
Artikli 23 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b ja 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja IX lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.” |
13) |
Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 23a 1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIII lisasse on kantud ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 6 alapunktis c nimetatud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused. 2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIV lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle puhul on nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punkti e kohaselt tehtud kindlaks, et nad on olnud:
3. Rahalisi vahendeid ja majandusressursse ei tehta otse ega kaudselt kättesaadavaks XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ning asutustele ega nende kasuks. 4. Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b või 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele. 5. XIII ja XIV lisa hõlmab loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid. 6. Kui see info on olemas, sisaldavad XIII ja XIV lisa samuti asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet. Füüsiliste isikute osas võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste osas võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti esitatakse XIII ja XIV lisas loetellu kandmise kuupäev.” |
14) |
Artiklid 24–29 asendatakse järgmisega: „Artikkel 24 Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:
Artikkel 25 Erandina artiklitest 23 või 23a ja tingimusel, et VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus teeb makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mis sõlmiti, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu kandis kõnealuse isiku, üksuse või asutuse loetellu, võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:
Artikkel 26 Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:
Artikkel 27 Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks. Artikkel 28 Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks ning kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulude katmiseks, kui luba käsitleb XIII lisas nimetatud isikut, üksust või asutust, asjaomane liikmesriik on ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud. Artikkel 28a Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c lõikes 1 osutatud seadmetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks. Artikkel 28b Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:
Artikkel 29 1. Artikli 23 lõige 3 ja artikli 23a lõige 3 ei takista finants- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandalt isikult loetellu kantud isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus teavitab sellistest tehingutest viivitamata pädevaid asutusi. 2. Tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 23 lõikega 1 või 2 või artikli 23a lõikega 1 või 2, ei kohaldata artikli 23 lõiget 3 või artikli 23a lõiget 3 külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:
|
15) |
Artiklid 30, 30a, 30b, 31, 33, 34 ja 35 jäetakse välja. |
16) |
Artiklid 36 ja 37 asendatakse järgmisega: „Artikkel 36 Määruse (EMÜ) nr 2913/92 ja määruse (EMÜ) nr 2454/93 asjaomaste sätetega, milles käsitletakse ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, kindlaks määratud eelteavet väljastav isik esitab ka käesoleva määrusega nõutavad load. Artikkel 37 1. Keelatud on osutada laevale, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et laevaga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel. 2. Keelatud on osutada kaubalennukile, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, inseneri- ja hooldusteenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et kaubalennukiga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel ja ohutuse tagamiseks. 3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse seni, kuni veos on kontrollitud ning vajaduse korral arestitud ja hävitatud. Arestimine ja kõrvaldamine võib kooskõlas siseriikliku õiguse või pädeva asutuse otsusega toimuda importija kulul või selle kulu võidakse nõuda sisse ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.” |
17) |
Artiklid 37a ja 37b jäetakse välja. |
18) |
Artikli 38 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
|
19) |
Artikkel 39 jäetakse välja. |
20) |
Artikli 40 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
|
21) |
Artikkel 41 asendatakse järgmisega: „Artikkel 41 Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva määruse artiklites 2a, 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 3c, 3d, 4a, 4b, 5, 10d, 15a, 23, 23a ja 37 sätestatud meetmetest.” |
22) |
Artiklis 42 jäetakse välja lõige 3. |
23) |
Artiklid 43, 43a, 43b ja 43c jäetakse välja. |
24) |
Artikli 44 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
|
25) |
Artikkel 45 asendatakse järgmisega: „Artikkel 45 Komisjon muudab I, II, III, VIIA, VIIB ja X lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.” |
26) |
Artikkel 46 asendatakse järgmisega: „Artikkel 46 1. Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loetellu füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, lisab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse VIII lisasse. 2. Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23 lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt IX lisa. 3. Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23a lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt XIV lisa. 4. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 3 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused. 5. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust. 6. Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse andmeid, muudab nõukogu vastavalt VIII või XIII lisa. 7. IX ja XIV lisas sisalduvad loetelud vaadatakse vähemalt iga 12 kuu järel korrapäraselt läbi.” |
27) |
I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
28) |
IV, IVA, V, VI, VIA, VIB ja VII lisa jäetakse välja. |
29) |
VIIA ja VIIB lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
30) |
X lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
31) |
XI ja XII lisa jäetakse välja. |
32) |
Lisatakse XIII ja XIV lisa, nagu on sätestatud käesoleva määruse IV lisas. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates otsuse (ÜVJP) 2015/1863 artikli 2 teises lõigus märgitud kuupäevast. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 18. oktoober 2015
Nõukogu nimel
eesistuja
J. ASSELBORN
(1) ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.
(2) Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (ELT L 88, 24.3.2012, lk 1).
(3) Nõukogu 18. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1863, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Eurooap Liidu Teataja lk 174).
I LISA
I LISA
Artiklis 2a osutatud kaupade ja tehnoloogia loetelu
Käesolev lisa sisaldab järgmisi tuumatarneriikide grupi loendis loetletud esemeid selles määratletud kujul:
Märkus: |
Mis tahes ese, mille konkreetsed tehnilised omadused või spetsifikatsioonid kuuluvad nii I lisas kui ka III lisas määratletud kategooriatesse, loetakse kuuluvaks üksnes III lisa kohaldamisalasse. |
Tuumatarneriikide grupi loendi I osa
A LISA
SUUNISTES OSUTATUD KONTROLLNIMEKIRI
ÜLDMÄRKUSED
1. |
Kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide osade üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide osade määratluse. |
2. |
Suuniste punkti 9 alapunkti b alapunktile 2 viitamisel tuleks „sama tüüpi” mõista selliselt, et projekteerimise, konstrueerimise või käitamise protsessid põhinevad kontrollnimekirjas määratletutega samadel või sarnastel füüsikalistel või keemilistel protsessidel. |
3. |
Tarnijad tunnistavad, et teatavate isotoopide eraldamise protsesside puhul on uraani rikastamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia lähedalt seotud teadusuuringute, meditsiinilistel ja muudel mittetuuma-eesmärkidel kasutatavate „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Sellega seoses peaksid tarnijad hoolikalt läbi vaatama oma õigusmeetmed, sealhulgas ekspordiloa andmise eeskirjad ja teabe/tehnoloogia klassifitseerimise ning julgeolekutavad, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist, et tagada vastavalt vajadusele asjakohaste kaitsemeetmete rakendamine. Tarnijad tunnistavad, et asjakohased kaitsemeetmed, mida kohaldatakse „muude elementide” isotoopide eraldamise puhul, on teatavatel juhtudel põhimõtteliselt samad, mida kohaldatakse uraani rikastamise korral. (Vt sissejuhatav märkus kontrollnimekirja 5. jaotises.) Suuniste punkti 17 alapunkti a kohaselt konsulteerivad tarnijad vajaduse korral teiste tarnijatega ühtsete poliitikameetmete ja menetluste rakendamiseks nende tehaste, seadmete ja tehnoloogia üleandmisel ja kaitsmisel, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist. Tarnijad peaksid samuti käituma sobiva ettevaatusega olukordades, kus uraani rikastamise protsessides kasutatud seadmeid ja tehnoloogiat kasutatakse muul kui tuumaotstarbel, näiteks keemiatööstuses. |
TEHNOLOOGIA KONTROLL
Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tehnoloogia” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.
„Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.
Lisaks „tehnoloogia” üleandmise kontrolli teostamisele tuumarelva leviku tõkestamise eesmärkidel peaksid tarnijad edendama selle tehnoloogia kaitset kontrollnimekirja kantud rajatiste projekteerimise, ehitamise ja käitamise suhtes, pidades silmas terrorirünnakutega seotud ohtu, ning rõhutama vastuvõtjatele selle tegemise vajadust.
TARKVARA KONTROLL
Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tarkvara” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.
„Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.
MÕISTED
„Fundamentaalteaduslikud uuringud”– eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste ja vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud konkreetse praktilise eesmärgi saavutamiseks.
„Arendus”– seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:
— |
projekteerimine |
— |
projekteerimisega seotud teadusuuringud |
— |
projekteerimisega seotud analüüs |
— |
kontseptuaalne projekteerimine |
— |
prototüüpide koostamine ja katsetamine |
— |
katsetootmiskavad |
— |
projektlahenduse andmed |
— |
projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
— |
konfiguratsiooni projekt |
— |
integreerimisprojekt |
— |
skeemid |
„Üldkasutatav”– „tehnoloogia” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.)
„Mikroprogramm”– elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.
„Muud elemendid”– kõik teised elemendid peale vesiniku, uraani ja plutooniumi.
„Tootmine”– kõik tootmisetapid, näiteks:
— |
konstrueerimine |
— |
toote insenerlahendus |
— |
valmistamine |
— |
integreerimine |
— |
kokkupanemine (montaaž) |
— |
järelevalve |
— |
katsetamine |
— |
kvaliteedi tagamine |
„Programm”– käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.
„Tarkvara”– ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele andmekandjale.
„Tehniline abi”– võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis.
Märkus:Tehniline abi võib hõlmata tehniliste andmete üleandmist.„Tehnilised andmed”– võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele, näiteks kettad, lindid, püsimälud.
„Tehnoloogia”– spetsiaalne teave, mis on vajalik nimekirjas sisalduvate kaupade „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave võib esineda „tehniliste andmete” või „tehnilise abi” kujul.
„Kasutamine”– käitamine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.
MATERJALID JA SEADMED
1. Lähtematerjal ja lõhustuv erimaterjal
Nagu on määratletud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri põhikirja XX artiklis.
1.1. |
„Lähtematerjal” „Lähtematerjal”– looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan, kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan, toorium, ükskõik milline eespool nimetatud aine metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul, muu materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet sellises kontsentratsioonis, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab, ja muu niisugune materjal, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab. |
1.2. |
„Lõhustuv erimaterjal”
Suuniste rakendamisel ei võeta siiski arvesse allpool alapunktis a loetletud kaupu ning lähtematerjali või lõhustuva erimaterjali eksporti vastuvõtvale riigile 12 kuu jooksul allpool alapunktis b osutatud piirmäärade ulatuses.
|
2. Seadmed ja mittetuumamaterjalid
Nimekirja kantavad seadmed ja mittetuumamaterjalid, mille kohta valitsus on võtnud vastu otsuse (B lisas osutatud kogustest väiksemad kogused loetakse praktilistel kaalutlustel mitteoluliseks).
2.1. |
Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid (vt B lisa 1. jaotis). |
2.2. |
Reaktorite mittetuumamaterjalid (vt B lisa 2. jaotis). |
2.3. |
Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 3. jaotis). |
2.4. |
Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 4. jaotis). |
2.5. |
Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed (vt B lisa 5. jaotis). |
2.6. |
Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 6. jaotis). |
2.7. |
Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 7. jaotis). |
B LISA
SELGITUSED KONTROLLNIMEKIRJA KANTUD KAUPADE KOHTA
(nagu kindlaks määratud A lisa osa „MATERJALID JA SEADMED” jaotises 2)
1. Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Eri tüüpi tuumareaktorite liigitamisel võib lähtuda kasutatud aeglustist (nt raske vesi, grafiit, kergvesi) või aeglusti puudumisest, sisalduvate neutronite spektrist (nt termilised, kiired), kasutatud jahutist (nt vesi, sulametall, sulasool, gaas) või reaktori funktsioonist või tüübist (nt tuumareaktorid, uurimisreaktorid, katsereaktorid). Kõiki seda tüüpi tuumareaktoreid tuleks käsitada selle kande ja vajaduse korral kõikide selle kande alapunktide alla kuuluvatena. Selle kandega ei reguleerita tuumasünteesireaktoreid.
1.1. Täielikud tuumareaktorid
Tuumareaktorid, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumade lõhastumise ahelreaktsiooni.
SELGITAV MÄRKUS
Põhimõtteliselt hõlmab „tuumareaktor” reaktorianumas asuvaid või vahetult selle külge kinnitatud seadmeid, südamiku võimsust reguleerivaid seadmeid ning komponente, mis üldjuhul sisaldavad või reguleerivad reaktorisüdamiku primaarjahutit või puutuvad sellega vahetult kokku.
EKSPORT
Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt. Need sellesse funktsionaalselt määratletud kategooriasse kantud üksikesemed, mida eksporditakse üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt, on loetletud jaotistes 1.2–1.11. Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias.
1.2. Tuumareaktorianumad
Metallanumad või nende tööstuslikult toodetud põhiosad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikku, ning jaotises 1.8 määratletud asjaomased tuumareaktori siseosad.
SELGITAV MÄRKUS
Jaotis 1.2 hõlmab tuumareaktorianumaid olenemata nende nimirõhust ning reaktori surveanumaid ja kalandreid. Reaktorianuma kaas kuulub jaotise 1.2 alla kui reaktorianuma tööstuslikult toodetud põhiosa.
1.3. Tuumareaktori kütuse laadimis- ja eemaldamisseadmed
Manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse laadimiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorisse või sealt eemaldamiseks.
SELGITAV MÄRKUS
Eespool nimetatud esemed on võimelised toimetama kütust reaktorisse selle töö käigus või neil on tehniliselt kõrgetasemelised positsioneerimis- või asendiseadmed, mis võimaldavad viia läbi keerulisi operatsioone ka siis, kui reaktor on välja lülitatud, näiteks operatsioone, mille puhul kütuse laadimist ei saa vahetult jälgida või mille puhul juurdepääs kütusele ei ole üldjuhul võimalik.
1.4. Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed
Jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris toimuva tuumalõhustumise protsessi kontrollimiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vardad, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud.
1.5. Tuumareaktori survetorud
Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama jaotises 1.1 määratletud reaktoris nii kütuseelemente kui ka primaarjahutit.
SELGITAV MÄRKUS
Survetorud moodustavad osa kütusekanalitest, mis on projekteeritud töötama kõrgenenud rõhu all, mis võib vahel olla suurem kui 5 MPa.
1.6. Tuumkütuse kattekest
Tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud (või torusõlmed), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud reaktoris kütuse kattekestana ja kogustes üle 10 kg.
NB! |
Tsirkooniumist survetorud – vt jaotis 1.5. Kalandrite torud – vt jaotis 1.8. |
SELGITAV MÄRKUS
Tuumareaktoris kasutamiseks mõeldud torud, mis on valmistatud tsirkooniumist või selle sulamist, sisaldavad tsirkooniumit, mille puhul on hafniumi ja tsirkooniumi massivahekord enamjaolt vähem kui 1:500.
1.7. Primaarjahuti pumbad või ringluspumbad
Pumbad või ringluspumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti ringluse tekitamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorites.
SELGITAV MÄRKUS
Spetsiaalselt vesijahutusega reaktorite jaoks projekteeritud või valmistatud pumbad või ringluspumbad, gaasijahutusega reaktorite jaoks mõeldud ringluspumbad ning sulametallilise jahutusega reaktoritele mõeldud elektromagnetilised ja mehhaanilised pumbad. Need seadmed võivad hõlmata ühel või mitmel tihendil põhineva ja primaarjahuti lekkimise takistamiseks mõeldud keerulise süsteemiga pumpasid, isoleeritud pumpasid ja inertsmassisüsteemiga pumpasid. See määratlus hõlmab Ameerika Mehaanikainseneride Liidu (American Society of Mechanical Engineers ehk ASME) standardi III osa I jaotise alaosa NB (1. klassi komponendid) või samaväärsete standardite kohaselt sertifitseeritud pumpasid.
1.8. Tuumareaktori siseosad
„Tuumareaktori siseosad”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kasutamiseks. Siia kuuluvad näiteks südamiku kandetarindid, kütusekanalid, kalandrite torud, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid.
SELGITAV MÄRKUS
„Tuumareaktori siseosadena” käsitatakse kõiki reaktorianuma põhistruktuure, millel on üks või enam ülesannet, nagu südamiku toestamine, kütuse asetuse säilitamine, primaarjahuti voolu suunamine, reaktorianuma kiirgusvarje tagamine ning südamikusiseste seadmete juhtimine.
1.9. Soojusvahetid
a) |
Aurugeneraatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaar- või vahejahutuskontuuris kasutamiseks. |
b) |
Muud soojusvahetid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaarjahutuskontuuris kasutamiseks. |
SELGITAV MÄRKUS
Aurugeneraatorid on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud reaktoris genereeritud soojuse ülekandmiseks toiteveele auru tekitamiseks. Kiirete reaktorite puhul, mis hõlmavad ka vahejahutuskontuuri, asubki aurugeneraator vahejahutuskontuuris.
Gaasijahutusega reaktorite puhul võib soojusvahetit kasutada soojuse ülekandmiseks sekundaarsesse gaasikontuuri, mis toimib gaasiturbiini ajamina.
See kanne ei hõlma reaktori tugisüsteemidele ette nähtud soojusvaheteid, näiteks hädajahutussüsteeme või reaktori jääksoojuse jahutussüsteeme.
1.10. Neutrondetektorid
Neutrondetektorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikus.
SELGITAV MÄRKUS
See kanne hõlmab reaktori südamikus ja väljaspool südamikku asuvaid detektoreid, millega mõõdetakse neutronvoo tasemeid laias ulatuses, üldjuhul alates 104 neutronist ruutsentimeetri kohta sekundi kohta kuni 1010 või enama neutronini ruutsentimeetri kohta sekundi kohta. Väljaspool südamikku asuva vahendina käsitatakse vahendit, mis asub väljaspool jaotises 1.1 määratletud reaktori südamikku, kuid paikneb reaktori ümbrisseina piirides.
1.11. Soojusekraanid
„Soojusekraanid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris, et vähendada soojuskadu ja samuti kaitsta reaktorianumat.
SELGITAV MÄRKUS
„Soojusekraanid” on suured reaktorianumate kohale paigutatud struktuurid, mis vähendavad soojuskadu reaktorist ja vähendavad temperatuuri anuma sees.
2. Reaktorite mittetuumamaterjalid
2.1. Deuteerium ja raske vesi
Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja kõik muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumi aatomite suhe vesiniku aatomitesse ületab 1:5 000, kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis on suuremad kui 200 kg deuteeriumi aatomeid 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta.
2.2. Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit
Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit, mille booriekvivalendi väärtus on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm, mis on ette nähtud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis ületavad 1 kg.
SELGITAV MÄRKUS
Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas eespool toodud kirjeldusele vastava grafiidi ekspordi eesmärk on selle grafiidi kasutamine tuumareaktoris.
Booriekvivalendi väärtuse võib kindlaks määrata katseliselt või määratleda kui lisandite BEz summa (v.a BEsüsinik, kuna süsinikku ei loeta lisandiks) koos booriga, kus:
BEz (ppm) = CF × elemendi Z kontsentratsioon ppm-des;
|
CF on teisendustegur: (σz × AB):(σB × Az); ning σB ja σZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z soojuslike neutronite haarde ristlõige (barnides); |
|
AB ja AZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z aatommassid. |
3. Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Kiiritatud tuumkütuse ümbertöötlemisel eraldatakse plutoonium ja uraan tugevalt radioaktiivsetest lõhustumistoodetest ja teistest transuraanidest. Seda eraldamist saab läbi viia erinevate tehniliste protsessidega. Aastate jooksul on siiski kõige enamkasutatavamaks ja aktsepteeritumaks protsessiks saanud Purex. Purexi käigus lahustatakse kiiritatud tuumkütus lämmastikhappes, seejärel eraldatakse uraan, plutoonium ja lõhestumistooted lahuse ekstraheerimise teel, kasutades tributüülfosfaadi segu orgaanilises lahuses.
Purexi rajatistes on koos samaliigiliste funktsioonidega kiiritatud tuumkütuseelementide purustamine, kütuse lahustamine, lahuse ekstraheerimine ja protsessivedeliku ladustamine. See võib hõlmata ka seadmeid uraaninitraadi termiliseks denitreerimiseks, plutooniumnitraadi muundamiseks oksiidiks või metalliks ja lõhustamistooteid sisaldava jäätmelahuse töötlemist sellisesse vormi, mis on sobiv selle pikaajaliseks säilitamiseks või kahjutustamiseks. Neid funktsioone täitvate seadmete konkreetne liik ja ülesehitus võib erinevate Purexi rajatiste puhul mitmel põhjusel erineda, sealhulgas kiiritatud ja töötlemiseks suunatud tuumkütuse liik ja kogus ja eraldatud materjalide kavatsetud kasutusotstarve ja rajatise projekteerimisel kasutatud ohutus- ja hoolduspõhimõtted.
„Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehas”, kaasa arvatud seadmed ja nende komponendid, mis otseselt juhivad kiiritatud kütust, enamikku tuumamaterjali ja lõhustumissaaduste käitlemisvooge ning on tavaolukorras nendega kokkupuutes.
Neid protsesse, mis hõlmavad ka plutooniumi muundamis- ja plutooniummetalli täielikke tootmissüsteeme, võib tuvastada nendest meetmetest, mida rakendatakse, et vältida kriitilist seisundit (nt geomeetria abil), kiirgusega kokkupuutumist (nt varje abil) ja mürgisust (nt seadme isoleerimisega).
EKSPORT
Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt.
Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias vastavalt allpool toodud loetelule.
Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise puhul on järgmised:
3.1. Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad
Kaugjuhitavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mille eesmärgiks on tükeldada, hakkida või järgata kiiritatud kütuseelemente, puntraid või vardaid.
SELGITAV MÄRKUS
Need seadmed purustavad kütuse kattekesta, et paljastada kiiritatud tuumamaterjal ja see lahustada. Kõige enam kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud metallist lõikureid, ehkki kasutada võib ka kaasaegsemat tehnikat nagu lasereid.
3.2. Lahuseanumad
Kriitiliselt ohutud mahutid (nt väikese läbimõõduga, rõngakujulised või lamedad mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mis on ette nähtud kiiritatud tuumkütuse lahustamiseks ja mis on suutelised vastu pidama kuumadele, äärmiselt sööbivatele vedelikele ja mida võib kaugjuhtimise teel täita ja hooldada.
SELGITAV MÄRKUS
Lahuseanumatesse paigutatakse üldjuhul tükeldatud kasutatud kütus. Nendes kriitilise tähtsusega mahutites lahustatakse tuumamaterjal lämmastikhappes ja järelejäänud koored eemaldatakse protsessivoost.
3.3. Lahusti ekstraheerijad ja lahuse ekstraheerimisseadmed
Kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases kasutamiseks mõeldud spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lahuseekstraheerijad, nagu pakitud või pulseerivad sambad, segumikserid või tsentrifugaalekstraheerijad. Lahuse ekstraheerijad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe söövitavale toimele. Sellised ekstraheerijad valmistatakse üldjuhul äärmiselt kõrgete nõuete järgi (sealhulgas erikeevitus, järelevalve- ja kvaliteeditagamise ning kvaliteedikontrollimeetodid) madala süsinikusisaldusega roostevabadest terastest, titaanist, tsirkooniumist või muudest kvaliteetsetest materjalidest.
SELGITAV MÄRKUS
Lahusti ekstraheerijatesse saabub kiiritatud kütuse lahus lahuseanumatest ja orgaaniline lahus, mis eraldab uraani, plutooniumi ja lõhustumisproduktid. Lahuse ekstraheerimise seade projekteeritakse üldjuhul vastavalt rangetele tööparameetritele nagu pikk kasutusiga ja hooldevabadus või lihtsalt asendatavana, lihtsa tööpõhimõtte ja juhtimisega ning paindlikuna muudatusteks protsessitingimustes.
3.4. Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidmis- või säilitusanumad kasutamiseks kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases. Hoidmis- või säilitusanumad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe korrosioonile. Hoidmis- või säilitusanumad valmistatakse üldjuhul sellistest materjalidest nagu madala süsinikusisaldusega roostevaba teras, titaanium või tsirkoonium või muud kvaliteetsed materjalid. Hoidmis- või säilitussanumaid võib projekteerida nii, et neid saab kasutada ja hooldada kaugjuhtimise teel ja nad võivad tuumaohutuse seisukohast vastata järgmistele kriteeriumitele:
(1) |
seinad või sisestruktuurid, mille booriekvivalendi väärtus on vähemalt 2 %, või |
(2) |
silindriliste anumate diameeter ei ole suurem kui 175 mm (7 tolli) või |
(3) |
plaadi- või rõngakujuliste anumate laius ei ole suurem kui 75 mm (3 tolli). |
SELGITAV MÄRKUS
Lahuse ekstraheerimine tekitab kolm põhilist protsessivedeliku voogu. Hoidmis- või säilitusanumaid kasutatakse kõigi kolme voo töötlemiseks järgmiselt:
a) |
puhas uraaninitraadi lahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanoksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumkütusetsüklis; |
b) |
äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks; |
c) |
puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga. |
3.5. Neutronite mõõtesüsteemid protsessi juhtimiseks
Neutronite mõõtesüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud integreerimiseks automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases ja kasutamiseks sellistes süsteemides.
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid hõlmavad neutronite aktiivse ja passiivse mõõtmise ja eristamise võimet, et määrata kindlaks lõhustuva materjali kogus ja koostis. Kogu süsteem koosneb neutronite generaatorist, neutrondetektorist, võimenditest ja signaali töötlemise elektroonikast.
Siia kandesse ei kuulu neutronite detekteerimise ja mõõtmise vahendid, mis on projekteeritud tuumamaterjali arvepidamise või kaitse jaoks, ja mis tahes muud rakendused, mis ei ole seotud integreerimisega automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases või kasutamiseks sellistes süsteemides.
4. Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Tuumareaktori kütuseelemente valmistatakse ühest või mitmest lähtematerjalist või lõhustuvast erimaterjalist, mis on toodud lisa osas „MATERJALID JA SEADMED”. Oksiidkütuste ehk kõige levinuma kütuseliigi puhul kasutatakse kütusetablettide pressimise, paagutamise, peenestamise ja gradueerimise seadmeid. Seguoksiidkütuseid käsitsetakse kinnasboksides (või samaväärsetest mahutites), kuni nad on kattekestas hermetiseeritud. Igal juhul on kütus hermeetiliselt isoleeritud asjakohase kattekesta sisse, mis on kütuse esmane kate, et tagada kütuse asjakohane kasutus ja ohutus reaktori töötamise ajal. Samuti on igal juhul vaja tagada protsesside, menetluste ja seadmete täpne juhtimine äärmiselt rangete standardite kohaselt, et kindlustada kütuse prognoositav ja ohutu kasutus.
SELGITAV MÄRKUS
Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kütuseelementide valmistamiseks, hõlmavad selliseid seadmeid, mis
a) |
on tavaolukorras kokkupuutes tuumamaterjali tootevooga või osalevad otseselt selle tootmisel või juhtimisel; |
b) |
hermetiseerivad tuumamaterjali kattekesta; |
c) |
kontrollivad kattekesta terviklikkust või hermeetilisust; |
d) |
kontrollivad hermeetiliselt suletud kütuse lõppkäsitlemist või |
e) |
mida kasutatakse reaktori kütuse elementide monteerimiseks. |
Sellised seadmed või seadmete süsteemid võivad hõlmata näiteks järgmist:
1) |
täisautomaatsed kütusetablettide kontrollimise seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tablettide lõplike mõõtmete või pinnadefektide kontrollimiseks; |
2) |
automaatsed keevitusmasinad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud otskaante keevitamiseks kütusevarraste otsa; |
3) |
automaatsed testimis- ja kontrolliseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud valmis kütusevarraste terviklikkuse kontrollimiseks; |
4) |
spetsiaalselt tuumkütuse kattekesta valmistamiseks projekteeritud või valmistatud süsteemid; |
Punkti 3 alla kuuluvad üldjuhul seadmed a) kütusevarraste otsa keevitatud kaante kontrollimiseks röntgeni kasutades, b) heeliumi lekkimise kindlaksmääramiseks surve all olevatest kütusevarrastest ning c) kütusevarraste skaneerimiseks gammakiirgust kasutades, et kontrollida kütusetablettide õiget laadimist.
5. Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Uraani isotoopide eraldamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia on paljudel juhtudel lähedalt seotud „muude elementide” isotoopide eraldamise tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Konkreetsetel juhtudel kohaldatakse jaotises 5 sätestatud kontrolli ka tehastele ja seadmetele, mis on mõeldud „muude elementide” isotoopide eraldamiseks. Selline „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste ja seadmete kontrollimine täiendab tehaste ja seadmete kontrollimist, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kontrollnimekirja kantud lõhustuva erimaterjali töötlemiseks, kasutamiseks või tootmiseks. Sellist täiendavat jaotise 5 kohast „muude elementide” kasutamist hõlmavat kontrolli ei kohaldata suuniste 2. osas käsitletud elektromagnetilise isotooperaldusprotsessi puhul.
Jaotise 5 kohast kontrolli kohaldatakse ühtviisi, olenemata sellest, kas kavandatud kasutusala on uraani isotoopide eraldamine või „muude elementide” isotoopide eraldamine, järgmiste protsesside puhul: gaasitsentrifuugimine, gaasidifusioon, plasmaeraldus- ja aerodünaamilised protsessid.
Mõne protsessi puhul sõltub seos uraani isotoopide eraldamisega sellest, millise elemendi eraldamisega on tegu. Sellisteks protsessideks on: laseril põhinevad protsessid (näiteks molekulaarne laserisotooperaldamine ja atomaarse gaasi laserisotooperaldamine), keemiline vahetus ja ioonivahetus. Seetõttu tuleb tarnijatel neid protsesse hinnata juhtumipõhiselt, et vajadusel kohaldada „muude elementide” kasutamise puhul jaotise 5 kohast kontrolli.
Seadmed, mis vastavad mõistele „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed” uraani isotoopide eraldamiseks, hõlmavad järgmist:
5.1. Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning gaasitsentrifuugides kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Gaasitsentrifuug koosneb üldjuhul õhukese seinaga 75–650 mm läbimõõduga silindrist või silindritest, mis asuvad vaakumkeskkonnas ja pöörlevad suure perifeerkiirusega (umbes 300 m/s või kiiremini) ümber oma vertikaalsuunalise peatelje. Selleks et saavutada suur kiirus, peavad pöörlevate komponentide konstruktsioonimaterjalid olema väga suure tugevuse-tiheduse suhtega, ning rootori komplekt ja seega ka selle üksikud osad peavad tasakaalustamatuse minimeerimiseks olema valmistatud väga väikese tolerantsiga. Erinevalt teistest tsentrifuugidest iseloomustab uraani rikastamise gaasitsentrifuugi see, et tal on rootorikambris pöörlev kettakujuline juhtplaat (juhtplaadid) ja statsionaarne torusüsteem UF6 gaasi söötmiseks ja väljutamiseks ning tal on vähemalt kolm eraldiasuvat kanalit, millest kaks on ühendatud kollektoritega, mis suunduvad rootoriteljelt rootorikambri välisseina suunas. Vaakumkeskkonnas asub ka rida kriitilise tähtsusega mittepöörlevaid seadmeid, mida ei ole raske valmistada, ehkki need on spetsiaalselt projekteeritud, ning mida ei valmistata unikaalsetest materjalidest. Tsentrifuugseade vajab aga suurel hulgal selliseid komponente, mistõttu kogused on oluline viide lõppkasutusele.
5.1.1. Pöörlevad komponendid
a) |
Terviklikud rootorsõlmed: Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid painduvate lõõtsade või rõngastega, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktis c. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktides d ja e. Terviklikku komplekti on siiski võimalik tarnida ainult osaliselt koostatuna. |
b) |
Rootortorud: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille seinapaksus on kuni 12 mm, silindri läbimõõt 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
c) |
Rõngad või lõõtsad: Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootoritoru paikseks toestamiseks või mitme rootoritoru omavaheliseks ühendamiseks. Lõõts on lühike keermega silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm, läbimõõt vahemikus 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
d) |
Ekraanid: Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse, et eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja mõnel juhul aidata kaasa UF6 gaasi tsirkuleerimisele rootoritoru peamise separeerimiskambri sees, ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
e) |
Ülakaaned ja alakaaned: Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otstesse ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnel juhul toetama või fikseerima ülemist laagrit või sisaldama integreeritult ülemise laagri üht osa (ülakaas), või kandma mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alakaas), ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
SELGITAV MÄRKUS
Tsentrifuugi pöörlevate osade jaoks kasutatavad materjalid hõlmavad järgmist:
a) |
martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on vähemalt 1,95 GPa; |
b) |
alumiiniumisulamid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 GPa; |
c) |
kiudmaterjalid, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 3,18 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 7,62 × 104 m („erimoodul” on Youngi moodul N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; „eritõmbetugevus” on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3). |
5.1.2. Staatilised komponendid
a) |
Magnetilised ripplaagrid:
SELGITAV MÄRKUS Sellistel laagritel on tavaliselt järgmised omadused:
|
b) |
Laagrid/summutid: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad summutile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kinnitatud jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud alakaas. Võllile võib siiski olla kinnitatud hüdrodünaamiline laager. Pesa on pelletikujuline ja selle ühel pinnal on poolkerakujuline süvend. Need komponendid tarnitakse sageli summutist eraldi. |
c) |
Molekulaarpumbad: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrid, millel on sisse freesitud või pressitud spiraalsed sooned ning sisse puuritud avad. Tüüpilised mõõtmed on järgmised: siseläbimõõt 75–650 mm, seinapaksus vähemalt 10 mm, pikkus vähemalt võrdne läbimõõduga. Sooned on tavaliselt ristkülikukujulise ristlõikega ja sügavusega vähemalt 2 mm. |
d) |
Mootori staatorid: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rõngakujulised staatorid suure kiirusega mitmefaasiliste vahelduvvoolu hüsterees- (või reluktants-) mootorite sünkroonseks tööks vaakumis sagedusel 600 Hz või rohkem ja võimsusel 40 VA või rohkem. Staatorid võivad koosneda lamineeritud madala kaoga raudsüdamikul olevatest mitmefaasilistest mähistest, mis koosnevad tavaliselt kuni 2 mm paksudest kihtidest. |
e) |
Tsentrifuugi korpus/vastuvõtjad: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid, mis sisaldavad gaastsentrifuugi rootortoru komplekti. Korpus koosneb jäigast silindrist seinapaksusega kuni 30 mm, millel on täppistöödeldud otsad laagrite paigaldamiseks ja üks või mitu kraed silindri paigaldamiseks. Freesitud otsad on teineteisega paralleelsed ja täisnurga all silindri pikiteljega, erinevusega kuni 0,05°. Korpus võib olla ka kärgkonstruktsiooniga, et mahutada mitut rootorikomplekti. |
f) |
Kulbid: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torud UF6 gaasi eraldamiseks rootortorust Pitot' toru meetodil (st neis on ava, mis on suunatud rootoritorus ringlevale gaasivoolule, näiteks painutades radiaalselt paikneva toru otsa), mida on võimalik kinnitada tsentraalsele gaasiekstraheerimissüsteemile. |
5.2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid gaasi tsentrifuugrikastustehaste jaoks
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid gaasi tsentrifuugrikastamistehaste jaoks on tehaste süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks tsentrifuugidesse, üksikute tsentrifuugide ühendamiseks omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist, ning UF6„toote” ja „jääkide” eemaldamiseks tsentrifuugidelt, ning seadmed, mis on vajalikud tsentrifuugide ajamiseks või tehaste juhtimiseks.
Üldjuhul aurustatakse UF6 tahkest olekust kuumutatud autoklaavide abil ja viiakse gaasina tsentrifuugidesse kaskaadjaotustorustiku kaudu. Tsentrifuugist väljuvad UF6„toote” ja „jääkide” gaasilised vood viiakse kaskaadjaotustorustiku kaudu külmalõksudesse (töötemperatuur umbes 203 K (– 70 °C), kus need kondenseeritakse enne edasist toimetamist transpordiks või ladustamiseks sobivatesse mahutitesse. Kuna rikastustehas koosneb tuhandetest kaskaadidena paigaldatud tsentrifuugidest, on kaskaadjaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid märkimisväärses osas korduva paigutusega keeviseid. Seadmed, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.
SELGITAV MÄRKUS
Mõned allpool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad vahetult tsentrifuuge ja gaasi liikumist tsentrifuugist tsentrifuugi ja kaskaadist kaskaadi. UF6 korrosioonile vastupidavad materjalid hõlmavad vaske, vasesulameid, roostevaba terast, alumiiniumi, alumiiniumoksiidi, alumiiniumisulameid, niklit või vähemalt 60 % niklisisaldusega sulameid ja fluoritud süsivesinikpolümeere.
5.2.1. Etteandesüsteemid ning toote ja jäägi eemaldussüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastustehase seadmed, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest või nendega kaitstud, seahulgas:
a) |
etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
b) |
desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel; |
c) |
tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
d) |
„toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
5.2.2. Jaotustorustikusüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotustorustikusüsteemid UF6 töötlemiseks tsentrifuugikaskaadides. Tavaliselt on torustikuvõrk „kolmekordne” jaotustorustikusüsteem, kus iga tsentrifuug on ühendatud iga jaotussüsteemiga. Seega on tegemist märkimisväärselt korduva vormiga. Süsteem on tervikuna valmistatud UF6-le vastupidavatest materjalidest või nendega vooderdatud (vt käesoleva jaotise SELGITAVAT MÄRKUST) ja valmistatud väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.
5.2.3 Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid
a) |
sulgeklapid, mis on spetsiaalselt konstrueeritud või valmistatud toimima üksiku gaasitsentrifuugi UF6 etteande, toote või jääkide gaasilistele jugadele; |
b) |
UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest valmistatud või nendega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtsklapid siseläbimõõduga 10–160 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasi tsentrifuugrikastustehaste peamistes või lisasüsteemides. |
SELGITAV MÄRKUS
Tüüpilised spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud klapid hõlmavad lõõtsklappe, kiiretoimelisi sulgureid, kiiretoimelisi klappe jt.
5.2.4. UF6 massispektromeetrid/iooniallikad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:
1. |
nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st; |
2. |
iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega vooderdatud; |
3. |
elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
4. |
isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
5.2.5. Sagedusmuundurid
Jaotise 5.1.2 alapunktis d määratletud mootori staatorite toiteks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sagedusmuundurid (ka konverterid või inverterid), või selliste muundurite osad, komponendid ja alakoostud, millel on kõik järgmised tunnused:
1. |
600 Hz või võimsam mitmefaasiline sagedusväljund ja |
2. |
suur stabiilsus (sagedusjuhtimine parem kui 0,2 %). |
5.3. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sõlmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastusel
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Uraani isotoobi separeerimise gaasdifusioonmeetodi puhul on põhiline tehnoloogiline sõlm spetsiaalne poorne gaasilise difusiooni tõke, soojusvaheti gaasi jahutamiseks (mida kuumutatakse kompressiooniprotsessiga), tihendiklapid ja kontrollklapid, ning torustik. Juhul kui gaasdifusioontehnoloogias kasutatakse uraanheksafluoriidi (UF6), peavad kõik (gaasiga kokkupuutuvad) seadmed, torustik ja seadmete pinnad olema valmistatud materjalidest, mis jäävad UF6-ga kokku puutudes stabiilseks. Gaasdifusioonrajatis nõuab suurel hulgal selliseid seadmeid, seega võivad kogused olulisel määral osutada lõppkasutusele.
5.3.1. Gaasilise difusiooni tõkked ja tõkkematerjalid
a) |
spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukesed poorsed filtrid poori suurusega 10–100 nm, paksusega kuni 5 mm ja torukujulised läbimõõduga kuni 25 mm, mis on tehtud metallilistest, polümeersetest või keraamilistest UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS), ja |
b) |
spetsiaalselt valmistatud ühendid või pulbrid selliste filtrite valmistamiseks. Selliste ühendite ja pulbrite hulka kuuluvad nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid, alumiiniumoksiid või UF6-le vastupidavad täielikult fluoritud süsivesinikpolümeerid, mille puhtus on vähemalt 99,9 massiprotsenti, osakeste suurus alla 10 μm ja osakeste suurus väga ühtlane, ning mis on spetsiaalselt valmistatud gaasilise difusiooni tõkete tootmiseks. |
5.3.2. Difuusori korpused
Gaasilise difusiooni tõkete hoidmiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hermeetiliselt suletavad anumad, mille valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud UF6-le vastupidavaid materjale (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS).
5.3.3. Kompressorid ja gaasipuhurid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid või gaasipuhurid UF6 imivõimsusega 1 m3/min või rohkem ja väljundrõhuga kuni 500 kPa, mis on projekteeritud pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas, ning selliste kompressorite ja gaasipuhurite eraldiseisvad sõlmed. Kõnealuste kompressorite või gaasipuhurite rõhutõusuaste on 10:1 või vähem ja nende valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud UF6-le vastupidavaid materjale (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS).
5.3.4. Rootorvõlli tihendid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumtihendid, millel on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressorit või gaasipuhuri rootorit ajamimootoriga ühendav võll, et tagada kindel tihendamine õhu sisselekke vältimiseks täidetud kompressori või gaasipuhuri UF6-ga sisekambrisse. Sellised tihendid projekteeritakse tavaliselt väiksema puhvergaasi sisselekke kiirusega kui 1 000 cm3/min.
5.3.5. Soojusvahetid UF6 jahutamiseks
UF6-le vastupidavatest materjalidest (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS) valmistatud või nendega vooderdatud soojusvahetid, mis on kavandatud tööks alarõhul sellise lekkekiirusega, mis piirab rõhutõusu väiksemaks kui 10 Pa tunnis, rõhuerinevusel 100 kPa.
5.4. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastusel
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Gaasdifusioonrikastustehaste jaoks mõeldud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid on tehaste süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks gaasdifusioonseadmesse, üksikute seadmete omavahel ühendamiseks kaskaadideks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist, ning UF6„toote” ja „jääkide” eemaldamiseks difusioonikaskaadidest. Difusioonikaskaadide suure inertsuse tõttu põhjustab igasugune nende töö katkestamine ja eriti nende väljalülitamine väga tõsiseid tagajärgi. Seetõttu on gaasdifusioontehaste puhul nõutav range ja pidev vaakumkeskkonna säilitamine kõigis tehnoloogilistes süsteemides, automaatne kaitsmine õnnetuste eest ja gaasivoo täpne automaatne reguleerimine. Kõik see tekitab vajaduse varustada tehas suure arvu eriotstarbeliste mõõte-, reguleerimis- ja kontrollisüsteemidega.
Üldjuhul aurustatakse UF6 autoklaavidesse asetatud silindritest ja jaotatakse gaasina sisenemispunkti kaskaadjaotustorustiku kaudu. Väljumispunktist väljuvad UF6„toote” ja „jääkide” gaasilised vood viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmalõksudesse või kompressorjaamadesse, kus UF6 gaas vedeldatakse enne edasist toimetamist transpordiks või ladustamiseks sobivatesse mahutitesse. Kuna gaasdifusioonrikastustehas koosneb suurest arvust gaasdifusiooni komplektidest, mis on paigaldatud kaskaadideks, on jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid märkimisväärse arvu ühesuguste paigutustega keeviseid. Seadmed, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.
SELGITAV MÄRKUS
Allpool loetletud osad kas puutuvad vahetult kokku UF6 protsessigaasiga või kontrollivad otseselt voogu kaskaadis. UF6 korrosioonile vastupidavad materjalid hõlmavad vaske, vasesulameid, roostevaba terast, alumiiniumi, alumiiniumoksiidi, alumiiniumisulameid, niklit või vähemalt 60 % niklisisaldusega sulameid ja fluoritud süsivesinikpolümeere.
5.4.1. Etteandesüsteemid ning toote ja jäägi eemaldussüsteemid
UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastustehaste seadmed, seahulgas:
a) |
etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
b) |
desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel; |
c) |
tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
d) |
„toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
5.4.2. Jaotustorustikusüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotussüsteemid UF6 käsitsemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel.
SELGITAV MÄRKUS
Selline toruvõrgustik on tavaliselt „kahekordne” jaotussüsteem, kus iga kambrike on ühendatud iga jaotussüsteemiga.
5.4.3. Vaakumsüsteemid
a) |
spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkollektorid, vaakumpumbad või vaakumkogujad imivõimsusega 5 m3/min või rohkem; |
b) |
vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 sisaldavas keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud (vt käesoleva jaotise SELGITAVAT MÄRKUST). Need pumbad võivad olla kas rootor- või sundsöötmispumbad, neil võib olla siirde- ja floorgaasitihendeid ja neis võib leiduda spetsiaalseid töövedelikke. |
5.4.4. Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid
UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtstihendiga sulge- või juhtklapid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks gaasdifusioonrikastustehaste põhi- või lisasüsteemidesse.
5.4.5. UF6 massispektromeetrid ja iooniallikad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:
1. |
nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st; |
2. |
iooniallikad, mille valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud niklit, nikli-vase sulameid niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulameid; |
3. |
elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
4. |
isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
5.5. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse aerodünaamilise rikastamise seadmetes
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Aerodünaamilistes rikastusprotsessides surutakse kokku gaasilise UF6 ja kerge gaasi (vesinik või heelium) segu, mis juhitakse seejärel läbi eraldamiselementide, mille tulemusel saavutatakse isotoopide eraldumine suurte tsentrifugaaljõudude tekitamise abil kaardus pinna kohal. Selleks on edukalt välja töötatud kaks meetodit: eraldusdüüsi- ja keeristorumeetod. Mõlema meetodi puhul on eraldusetapis kasutatavad põhikomponendid silindrilised anumad, milles asuvad spetsiaalsed eraldamiselemendid (düüsid või keeristorud), gaasikompressorid ja soojusvahetid kokkusurumisel tekkiva kuumuse eemaldamiseks. Aerodünaamiline rajatis nõuab tervet rida selliseid etappe, mistõttu kogused võivad anda olulist teavet lõppkasutamise kohta. Kuna aerodünaamilistes protsessides kasutatakse UF6, peavad kõik seadmed, torustikud ja gaasiga kokkupuutuvad pinnad olema valmistatud sellisest materjalist või vooderdatud sellise materjaliga, mis jääb kontaktis UF6-ga stabiilseks.
SELGITAV MÄRKUS
Käesolevas jaotises loetletud seadmed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad otse voogu kaskaadi sees. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Aerodünaamilise rikastamise seadmeid käsitleva jaotise tähenduses on UF6korrosioonile vastupidavad materjalid vask ja vasesulamid, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumoksiid, alumiiniumisulamid, nikkel või vähemalt 60 massiprotsendilise niklisisaldusega sulamid ja fluoritud süsivesinikpolümeerid.
5.5.1. Eraldusdüüsid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud eraldusdüüsid ja nende komplektid. UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest valmistatud eraldusdüüsid, mis koosnevad pilukujulistest kumeratest kanalitest kõverusraadiusega alla 1 mm, millel on düüsi sees eralduslaba düüsist läbivoolava gaasi jaotamiseks kaheks fraktsiooniks.
5.5.2. Keeristorud
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keeristorud ja nende komplektid. Keeristorud on silindrilised või koonusekujulised torud, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning millel on üks või enam tangentsiaalset sisenemisava. Torud võivad olla varustatud düüsitüüpi lisaseadmetega kas toru ühes või mõlemas otsas.
SELGITAV MÄRKUS
Sissetulev gaas siseneb keeristorusse tangentsiaalselt ühest otsast või läbi pöördlabade või tangentsiaalselt mitmetest kohtadest toru seintest.
5.5.3. Kompressorid ja gaasipuhurid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid või gaasipuhurid, mis on valmistatud UF6 või kandegaasisegu (vesinik või heelium) korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.
5.5.4. Rootorvõlli tihendid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori või gaasipuhuri sisemusse, milles on UF6/kandegaasi segu.
5.5.5. Gaasi jahutamiseks ettenähtud soojusvahetid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.
5.5.6. Eraldamiselemendi korpused
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud eraldamiselemendi korpused, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning millesse paigutatakse keeristorud või eraldusdüüsid.
5.5.7. Toitesüsteemid ning toote ja jääkide eemaldussüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastamisseadme seadmestik, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, seahulgas:
a) |
etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
b) |
desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; |
c) |
veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
d) |
„toote” või „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
5.5.8. Jaotustorustikusüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotustorustikusüsteemid, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning mis on ette nähtud UF6 töötlemiseks aerodünaamilistes kaskaadides. Selline toruvõrgustik on tavaliselt „topeltjaotussüsteem”, kus iga etapp või etappide rühm on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega.
5.5.9. Vaakumsüsteemid ja pumbad
a) |
spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumsüsteemid, mis koosnevad vaakumkollektoritest, vaakumpeadest ja vaakumpumpadest ning on ette nähtud kasutamiseks UF6 sisaldavas atmosfääris; |
b) |
vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud. Need pumbad võivad kasutada floorgaasitihendeid ja spetsiaalset töövedelikku. |
5.5.10. Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid
UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtsklapid diameetriga vähemalt 40 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks aerodünaamilise rikastuse seadmete põhi- või lisasüsteemides.
5.5.11. UF6 massispektromeetrid/iooniallikad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:
1. |
mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st, |
2. |
iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud; |
3. |
elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
4. |
isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
5.5.12. UF6/kandegaasi eraldussüsteemid
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid UF6 eraldamiseks kandegaasist (vesinik või heelium)
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid on projekteeritud selleks, et vähendada UF6 sisaldust kandegaasis nii, et see oleks väiksem kui 1 ppm. Süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:
a) |
krüogeensed soojusvahetid ja krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
b) |
krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
c) |
eraldusdüüsi- või keeristoruseadmed UF6 eraldamiseks kandevgaasist ning |
d) |
külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama. |
5.6. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks keemilistes vahetites või ioonivahetusega rikastusseadmetes
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Kerge erinevus uraani isotoopide massis põhjustab väikesi muudatusi keemilise reaktsiooni tasakaalus, mida saab kasutada kui isotoopide eraldamise alust. Selleks on edukalt välja töötatud kaks protsessi: vedelik-vedelik keemiline vahetusprotsess ja tahke-vedelik ioonivahetusprotsess.
Vedelik-vedelik keemilises vahetusprotsessis viiakse vastuvoolu kokku vedelad faasid (vett sisaldav ja orgaaniline), mis tekitab tuhandete eraldusetappide kaskaadiefekti. Veefaas koosneb uraanikloriidist soolhappelahuses; orgaaniline faas koosneb ekstraheerijast, mis sisaldab uraanikloriidi orgaanilises lahuses. eralduskaskaadis kasutatavad kontaktorid võivad olla vedelik-vedelik vahetuskolonnid (nagu sõeltaldrikutega ioonivahetusprotsessi seadmed ) või vedelad tsentrifugaalsed kontaktorid. eralduskaskaadi mõlemas otsas vajatakse keemilisi muundamisi (oksüdeerimist ja redutseerimist) võimaldamaks tagasivoolu mõlemas otsas. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida protsessivoogude saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu kasutatakse plastist, plastvoodriga (sh floorsüsinikpolümeerid) ja/või klaasiga vooderdatud kolonne ja torustikke.
Tahke-vedelik ioonivahetusprotsessis saadakse rikastamine uraani adsorptsiooni/desorptsiooniga spetsiaalsel, väga kiiresti reageerival ioonivahetusvaigul või adsorbendil. Uraani ja teiste keemiliste ainete lahus soolhappes viiakse läbi silindriliste rikastuskolonnide, mis sisaldavad pakitud adsorbendipatju. Pidevaks protsessiks on vajalik tagasivoolusüsteem, et vabastada uraan adsorbendist tagasi vedelike voogu nii, et toote ja jäägid saab kokku koguda. See saavutatakse sobiva keemiliste ainete redutseerimise/oksüdeerimisega, mis on täielikult regenereeritud eri välisahelates ja mida võib osaliselt regenereerida isotoopsete eraldamiskolonnide endi vahel. Kuuma kontsentreeritud soolhappelahuse olemasolu protsessis nõuab, et seadmed oleksid valmistatud korrosioonikindlast materjalist või sellega vooderdatud.
5.6.1. Vedelik-vedelik vahetuskolonnid (keemiline vahetusprotsess)
Spetsiaalselt keemilises vahetusprotsessis uraani rikastamiseks projekteeritud või valmistatud vastuvoolu vedelik-vedelik vahetuskolonnid, millel on mehhaaniline võimsustoide. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse saavutamiseks valmistatakse nimetatud kolonnid ja nende siseseadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist, või vooderdatakse sellega. Kolonni töölava resideerimisaeg on tavaliselt kuni 30 sekundit.
5.6.2. Vedelik-vedelik tsentrifugaalsed kontaktorid (keemiline vahetus)
Vedelik-vedelik tsentrifugaalsed kontaktorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks keemilises vahetusprotsessis. Sellised kontaktorid kasutavad pöörlemist orgaanilise ja veevoogude dispersiooniks ja seejärel tsentrifugaaljõudu faaside eraldamiseks. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse saavutamiseks valmistatakse kontaktorid ja nende siseseadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist, või vooderdatakse sellega. Tsentrifugaalsete kontaktorite töölava resideerimisaeg on tavaliselt kuni 30 sekundit.
5.6.3. Uraani redutseerimissüsteemid ja -seadmed (keemiline vahetus)
a) |
spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektrokeemilise reduktsiooni kambrid uraani redutseerimiseks ühest valentsolekust teise uraani rikastamise keemilises vahetusprotsessis. Kambri materjalid, mis puutuvad kokku protsessi lahustega, peavad olema vastupidavad kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonile. SELGITAV MÄRKUS Kambri katoodiümbris peab olema projekteeritud nii, et takistada uraani uuestioksüdeerimist kõrgemale valentsusastmele. Uraani hoidmiseks katoodiümbrises võib kamber olla varustatud läbitungimatu diafragmamembraaniga, mis on valmistatud spetsiaalselt katiooni vahetusmaterjalist. Katood koosneb sobivast tahkest juhist, nagu grafiidist. |
b) |
U+4 võtmiseks orgaanilisest voost, happe kontsentratsiooni reguleerimiseks ja elektrokeemilise redutseerimise etteandmiseks kambrikesse spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kaskaadi toote poolel. SELGITAV MÄRKUS Need süsteemid koosnevad lahuse ekstraheerimise seadmetest U+4 eraldamiseks orgaanilisest voost vedelasse lahusesse, aurustumis- ja/või muudest seadmetest pH reguleerimise lahuse saavutamiseks ja reguleerimiseks ning pumpadest või muudest siirdeseadmetest elektrokeemilise redutseerimise kambrikestesse etteandmiseks. Projekteerimise juures on kõige olulisem see, kuidas vältida veevoogude saastumist teatavate metalliioonidega. Seetõttu on protsessivooga kokku puutuvate osade tõttu seade ehitatud selleks sobivast materjalist (nagu näiteks klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit) või sellega vooderdatud. |
5.6.4. Etteandesüsteemid (keemiline vahetus)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kõrge puhtusega uraankloriidlahuse saamiseks keemilise vahetuse teel uraani isotoobi eraldamise seadmetes.
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid hõlmavad lahustamist, lahusti eraldamist ja/või ioonivahetuse seadmeid lahuse puhastamiseks, ning elektrolüütilisi kambrikesi U+6 või U+4 taandamiseks U+3ks. Nende süsteemidega toodetakse uraankloriidlahuseid, milles on ainult mõni osa miljonist metalli ebapuhtust, nagu kroom, raud, vanaadium, molübdeen ja teised kaksikvalentsed või kõrgemad multivalentsed katioonid. Kõrge puhtusega U+3 saamise süsteemi ehitusmaterjaliks on klaas, floorvesinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat või polüeetersulfooni plastiga vooderdatud ja vaiguga immutatud grafiit.
5.6.5. Uraani oksüdeerimise süsteemid (keemiline vahetus)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid U+3 oksüdeerimiseks U+4ks tagasipöördumisega uraani isotoobi eraldamiskaskaadi juurde keemilise vahetuse rikastusprotsessis.
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:
a) |
seadmed kloori ja hapniku kontakteerumiseks isotoobi eraldamise seadme eralduskaskaadi ja sellest tulenevalt U+4 eraldamine ühtsesse orgaanilisse voogu, mis pöördub tagasi kaskaadi toote poolelt; |
b) |
seadmed, mis eraldavad vee soolhappest nii, et vett ja kontsentreeritud soolhapet saab uuesti sobivas kohas protsessi tagasi viia. |
5.6.6. Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud/adsorbendid (ioonivahetus)
Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud või adsorbendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades ioonivahetusprotsessi, sealhulgas poorsed makrovõrgukujulised vaigud, ja/või kilestruktuurid, milles aktiivsed keemilised vahetusgrupid saavad ainult katta mitteaktiivse poorse tugistruktuuri pinna, ja muud sobivas vormis olevad ühendstruktuurid, sealhulgas kiud või osakesed. Nende ioonivahetusvaikude/adsorbentide läbimõõt on kuni 0,2 mm ja nad peavad olema keemiliselt vastupidavad kontsentreeritud soolhappe lahusele ning füüsiliselt piisavalt tugevad, et mitte degradeerida vahetuskolonne. Vaigud/adsorbendid on spetsiaalselt projekteeritud, et saavutada väga kiire uraani isotoobi vahetamise kineetika (vahetusmäära poolitusaeg on vähem kui 10 sekundit) ja nad on suutelised töötama temperatuurivahemikus 100 °C (373 K) kuni 200 °C (473 K).
5.6.7. Ioonivahetuskolonnid (ioonivahetus)
Üle 1 000 mm läbimõõduga silindrilised kolonnid ioonivahetuse vaigu/adsorbendi pakitud patjade hoidmiseks ja toetamiseks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks ioonivahetusprotsessis. Kolonnid on valmistatud materjalist, mis on vastupidav kontsentreeritud soolhappelahusele (nt titaan või floorsüsinikplastid) ning on suuteline toimima temperatuurivahemikus 100 °C (373 K) kuni 200 °C (473 K) ja suuremal rõhul kui 0,7 MPa.
5.6.8. Ioonivahetuse tagasijooksu süsteemid (ioonivahetus)
a) |
ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised redutseerimissüsteemid keemilis(t)e redutseerimisaine(te) regenereerimiseks; |
b) |
ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised oksüdeerimissüsteemid keemilis(t)e oksüdeeriva(te) aine(te) regenereerimiseks. |
SELGITAV MÄRKUS
Ioonivahetuse rikastusprotsess võib näiteks kasutada trivalentset titaani (Ti+3) kui redutseerivat katiooni, millisel juhul redutseerimissüsteem regenereerib Ti+4 redutseerimise teel Ti+3.
Protsessis võib oksüdandina kasutada näiteks trivalentset rauda (Fe+3), misjuhul oksüdeerimissüsteem regenereerib Fe+2 oksüdeerimise teel Fe+3.
5.7. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks laserrikastusseadmetes
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Praegused laserrikastussüsteemid jagunevad kahte rühma: need, milles protsessikandja on aatompõhine uraaniaur, ja need, milles protsessikandja on uraaniühendi aur, mis on mõnikord segatud muu gaasi või gaasidega. Selliste protsesside üldised nimetused on järgmised:
— |
esimene liik – atomaarse gaasi laserisotooperaldamine |
— |
teine liik – molekulaarne laserisotooperaldamine ja laseraktiveeritud keemiline reaktsioon. |
Laserrikastusseadmete süsteemid, vahendid ja komponendid on järgmised: a) seadmed uraanimetalli aurude etteandmiseks (selektiivne fotoioniseerimine) või seadmed uraaniühendi auru etteandmiseks (selektiivne fotodissotsieerimine või selektiivne keemiline ergastamine); b) seadmed rikastatud ja vaesestatud uraani metalli kogumiseks toote ja jääkidena esimese liigi seadmetes, ja seadmed dissotsieerunud või reageerinud ühendite kui toote ja puudutamata materjali kui jääkide kogumine teist liiki seadmetes; c) protsessi lasersüsteemid uraani isotoobi U235 isotoopide selektiivseks ergastamiseks ja d) etteandmiseks valmistumise ja toote muundamise seadmed. Uraani aatomite ja ühendite spektroskoopia keerukus võib tähendada, et tuleb kasutada mingit muud olemasolevat laser- ja laseroptilist tehnoloogiat.
SELGITAV MÄRKUS
Paljud käesolevas jaotises loetletud seadmed kas puutuvad otseselt kokku uraanimetalli auruga või vedelikuga või UF6 sisaldava protsessigaasiga või UF6 ja muude gaaside seguga. Kõik pinnad, mis puutuvad otseselt kokku uraaniga või UF6-ga, on tervenisti valmistatud korrosioonikindlast materjalist või sellega vooderdatud. Laserrikastusseadmeid käsitleva jaotise tähenduses on uraanimetalli aurule või vedelale uraanile vastupidav materjal ütriumoksiidiga kaetud grafiit või tantaal ning UF6 korrosioonile vastupidav materjal vask, vasesulamid, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumoksiid, alumiiniumsulamid, nikkel või (kaalu järgi) vähemalt 60 massiprotsendilise niklisisaldusega sulamid ja fluoritud süsivesinikpolümeerid.
5.7.1. Uraani aurustamissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)
Spetsiaalselt laserrikastuseks projekteeritud või valmistatud uraani aurustamissüsteemid.
SELGITAV MÄRKUS
Süsteemid võivad hõlmata elektronkiire kahureid ning on projekteeritud saavutama sihtmärgil väljastatavat võimsust 1 kW või rohkem, millest piisab laserrikastusfunktsioonis vajamineval määral uraanimetalliaurude tekitamiseks.
5.7.2. Vedela või aurukujul uraanimetalli käitlemissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)
Vedela või aurukujul uraanimetalli käitlemissüsteemid ja selliste süsteemide jaoks projekteeritud osad, mis on eriotstarbeliselt projekteeritud või valmistatud sulauraani, uraanisulamite või uraanimetalliaurude käitlemiseks laserrikastamisel.
SELGITAV MÄRKUS
Vedela uraanimetalli käitlemissüsteemid võivad koosneda tiiglitest ja nende jahutusseadmetest. Tiiglid ja muud selle süsteemi osad, mis puutuvad kokku sulauraani või uraanisulamite või uraanimetalli auruga, on valmistatud sobivast korrosiooni- ja kuumakindlast materjalist või sellega vooderdatud. Sobiv materjal on tantaal, ütriumoksiidiga kaetud grafiit, grafiit, mis on kaetud muude haruldaste muldmetalloksiididega (vt INFCIRC/254, 2. osa, muudetud kujul) või nende seguga.
5.7.3. Uraanimetalli „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid vedelas või tahkes olekus uraanimetalli jaoks.
SELGITAV MÄRKUS
Kogumissüsteemide komponendid valmistatakse materjalist (nagu näiteks ütriumiga kaetud grafiit või tantaal), mis on vastupidav kuumusele ja uraanimetalli aurude või vedeliku sööbivale toimele, või on sellise materjaliga vooderdatud, ning need võivad hõlmata torusid, klappe, liideseid ja lisaosasid, „kõrisid”, etteandetorusid, soojusvaheteid ja kollektoriplaate magnetiliste, elektrostaatiliste või muude eraldamismeetodite jaoks.
5.7.4. Eraldusmoodulite korpused (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)
Silindrilised või ristkülikukujulised anumad, elektronkiirekahurid ja „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraanimetalliaurude allika säilitamiseks.
SELGITAV MÄRKUS
Nendes korpustes on mitmeid liideseid elektriliste ja veega töötavate seadmete ühendamiseks, laserkiireaknaid, vaakumpumbaliideseid ning liideseid diagnostika- ja kontrolliaparatuuri ühendamiseks. Neil on ette nähtud avamis- ja sulgemisseadmed, et võimaldada sisekomponentide käsitsemist.
5.7.5. Ülehelikiirusliku paisumise düüsid (molekulipõhised meetodid)
UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist ülehelikiirusliku paisumise düüsid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 ja kandevgaasi segude jahutamiseks temperatuurini – 123 °C (150 K).
5.7.6. „Toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid uraanimetalli või uraanijääkide kogumiseks pärast laservalgustust.
SELGITAV MÄRKUS
Ühe molekulipõhise isotoopilise laseralduse puhul kasutatakse toote kogumise süsteemi tahke uraani pentafluoriidi (UF5) kogumiseks. Saaduste kogumise süsteemid võivad koosneda filtrist, löögi- või tsüklontüüpi kollektoritest või nende kombinatsioonist ning peavad olema vastupidavad UF5/UF6 korrosioonile.
5.7.7. UF6/kandegaasi kompressorid (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6/kandegaasisegu kompressorid pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas. Protsessigaasidega kokku puutuvad kompressoriosad on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.
5.7.8. Rootorivõlli tihendid (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõlli tihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori sisemusse, milles on UF6/kandegaasi segu.
5.7.9. Floreerimissüsteemid (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF5 floreerimiseks (tahke) UF6-ks (gaas).
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid on projekteeritud kogutud UF5 pulbri floreerimiseks UF6-ks, selle edasiseks kokku kogumiseks produktianumatesse või selle üleviimiseks sisendina täiendavaks rikastamiseks. Ühe meetodi puhul võib floreerimisreaktsiooni tekitada isotoobi separeerimissüsteemis, mille puhul ta reageerib, ja kust see võidakse kokku koguda otse „tootekollektorite” pealt. Teise meetodi puhul saab UF5 pulbri eemaldada/siirdada „tootekollektoritelt” floreerimiseks sobivatesse reaktsioonianumatesse (nt hõljukpadireaktor, kruvireaktor või leegitorn). Mõlemal juhul kasutatakse seadmeid floori (või mõne muu sobiva floreerimisaine) ladustamiseks ja ülekandmiseks ning seadmeid, mis on ette nähtud UF6 kogumiseks ja siirdamiseks.
5.7.10. UF6 massispektromeetrid/iooniallikad (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:
1. |
mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st, |
2. |
iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud; |
3. |
elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
4. |
isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
5.7.11. Toitesüsteemid ning toote ja jääkide eemaldussüsteemid (molekulipõhised meetodid)
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastamisseadme seadmestik, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, seahulgas:
a) |
etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
b) |
desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; |
c) |
veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
d) |
„toote” ja „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
5.7.12. UF6/kandegaasi eraldussüsteemid (molekulipõhised meetodid)
UF6 eraldamiseks kandegaasist spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid.
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:
a) |
krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
b) |
krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
c) |
külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama. |
Kandegaasiks võib olla lämmastik, argoon või mõni muu gaas.
5.7.13. Lasersüsteemid
Uraani isotoopide eraldamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laserid või lasersüsteemid.
SELGITAV MÄRKUS
Laserrikastussüsteemides kasutatavad olulised laserid või laserkomponendid on esitatud dokumendi (muudetud kujul) INFCIRC/254, 2. osas. Lasersüsteem sisaldab tavaliselt nii optilisi kui ka elektroonilisi komponente, mille eesmärk on laserkiire/-kiirte juhtimine ja isotoopilisse eralduskambrisse ülekandmine. Atomaarse gaasi eraldamise meetodites kasutatav lasersüsteem hõlmab tavaliselt timmitavaid värvilasereid, millele antakse impulss muud tüüpi laserist (nt vaseaurude laserid või teatavad tahkislaserid). Molekulipõhiste meetodite raames kasutatavad lasersüsteemid võivad hõlmata süsinikdioksiidlasereid või eksimeerlasereid või mitme filtriga optilist tuuma. Pikema aja jooksul töötamiseks vajavad mõlema meetodi laserid või lasersüsteemid spektrisagedusstabilisaatorit.
5.8. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse plasma separeerimise rikastusseadmetes
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Plasma separeerimise protsessis läbib uraaniioonide plasma elektrivälja, mis on reguleeritud uraani iooni U235 resonantssagedusele nii, et ioonid põhiliselt absorbeerivad energiat ja suurendavad oma korgitserisarnaste orbiitide diameetrit. Suure läbimõõduga kaardid haaratakse U235 rikastatud toote tootmiseks. Plasma, mis saadakse uraaniauru ioniseerimisega, asub vaakumkambris, milles on ülijuhtiva magnetiga tekitatud tugev magnetväli. Protsessi põhiliste tehnoloogiliste süsteemide hulka kuulub uraaniplasma genereerimise süsteem, ülijuhtiva magneti eraldusmoodul (vt INFCIRC/254, 2. osa (muudetud kujul)) ja metalli eemaldamise süsteemid „toote” ja „jääkide” kogumiseks.
5.8.1. Mikrolaineallikad ja -antennid
Üle 30 GHz väljundsagedusega ja üle 50 kW keskmise väljundvõimsusega võimsad mikrolaineallikad ja -antennid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ioonide tekitamiseks ja kiirendamiseks.
5.8.2. Ioonergastuse poolid
Üle 40 kW keskmist võimsust käsitleda võimaldavad raadiosageduslikud ioonergastuse poolid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud üle 100 kHz sageduse jaoks.
5.8.3. Uraaniplasma genereerimise süsteemid
Plasmaeraldustehastes kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraaniplasma genereerimise süsteemid.
5.8.4. [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]
5.8.5. Uraanimetalli „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid
Tahkes olekus uraanimetalli jaoks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid. Kogumissüsteemid valmistatakse uraanimetalliaurude kuumusele ja korrosioonile vastupidavast materjalist, nagu näiteks ütriumoksiidiga kaetud grafiit või tantaal, või vooderdatakse sellega.
5.8.6. Eraldusmoodulite korpused
Uraaniplasma lähteallikat, raadiosageduslikku ergutuspooli ning „toote” ja „jääkide” kogumissüsteeme sisaldavad silindrilised anumad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks plasmaeraldustehaste rikastusprotsessides.
SELGITAV MÄRKUS
Nendes korpustes on palju liideseid elektriseadmete, difusioonpumpade ja diagnostika- ning kontrollaparatuuri ühendamiseks. Neis on seadmed avamise ja sulgemise jaoks, et oleks võimalik käsitseda seadme sees olevaid osi, ja need on valmistatud selleks sobivast mittemagnetilisest materjalist, nagu näiteks roostevaba teras.
5.9. Elektromagnetseadmetes kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Elektromagnetilises protsessis kiirendatakse soola kujul oleva etteandematerjali (tavaliselt UCl4), ioniseerimise abiltoodetud uraanimetalli ioone, ja juhitakse seda läbi magnetvälja, mis põhjustab erinevate isotoopide ioonide kulgemist eri suunas. Elektromagnetilise isotoobiseparaatori põhikomponendid on magnetväli isotoopide ioonivihu kõrvalekallutamiseks/separeerimiseks, iooniallikas koos oma kiirendussüsteemiga ja separeeritud ioonide kogumise süsteem. Protsessi muud süsteemid on magnetvälja toitesüsteem, iooniallika kõrgepinge toitesüsteem, vaakumsüsteem ja ulatuslikud kemikaalide käsitsemise süsteemid toote kokkukorjamiseks ja komponentide puhastamiseks/ümbertöötlemiseks.
5.9.1. Elektromagnetilised isotoopseparaatorid
Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani isotoopide separeerimiseks, ja sellega seonduvad seadmed, mis hõlmavad:
a) |
iooniallikad Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ühte või enamat uraani iooni tootvad iooniallikad, kuhu kuuluvad auruallikas, ionisaator ja vihu kiirendaja, mis on valmistatud sellist sobivast materjalist nagu grafiit, roostevaba teras või vask, ja mis on suutelised välja andma kogu ioonivihu vooluks vähemalt 50 mA; |
b) |
ioonikogumissüsteemid Kollektoriplaadid koosnevad kahest või enamast rikastatud ja vaesestatud uraani ioonivihkude kogumiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud piludest ja taskutest, mis on valmistatud selleks sobivast materjalist, nagu grafiit või roostevaba teras; |
c) |
vaakumkorpused Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkorpused uraani elektromagnetiliste separaatorite jaoks, mis on valmistatud sellistest sobivatest mittemagnetilistest materjalidest nagu roostevaba teras, ja mis on projekteeritud tööks rõhul kuni 0,1 Pa. SELGITAV MÄRKUS Korpused on spetsiaalselt projekteeritud ja hõlmavad iooniallikaid, kollektoriplaate ja veejahutusega vooderdisi nii, et nendes on seadmed difusioonpumpade ühendamiseks ja avamiseks ning sulgemiseks, et neid komponente oleks võimalik korpustest eemaldada ja neid sinna uuesti paigaldada; |
d) |
Magnetpooluse detailid Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetpooluse detailid, mille läbimõõt on suurem kui 2 meetrit, mida kasutatakse pideva magnetvälja säilitamiseks elektromagnetilises isotoopseparaatoris ja magnetvälja ülekandmiseks kõrvutiasetsevate separaatorite vahel. |
5.9.2. Kõrgepinge toiteallikad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kõrgepinge toiteallikad ioonide allikana, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevaks tööks, väljundpinge 20 000 V või suurem, väljundvoolutugevus 1 A või suurem ja pingereguleerimine kaheksa tunni jooksul parem kui 0,01 %
5.9.3. Magnetjõuallikad
Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suure võimsusega alalisvoolu magnetjõuallikad, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevalt andma välja 500 A või suuremat voolu 100 V või suurema pinge juures ja mille voolu või pinge reguleerimine kaheksa tunni jooksul on parem kui 0,01 %.
6. Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud ja valmistatud seadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Rasket vett saab toota erinevate protsessidega. Siiski on majanduslikult kasulikud neist kaks protsessi: vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsess (GS protsess) ja ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsess.
GS protsess põhineb vesiniku ja deuteeriumi vahetusel vee ja vesiniksulfiidiga kolonnide reas, mille töötamisel on ülemine osa külm ja alumine osa kuum. Vesi voolab kolonnist alla, samas kui vesiniksulfiidgaas tsirkuleerib kolonnides suunaga alt üles. Gaasi ja vee segunemise parandamiseks kasutatakse mitut perforeeritud plaati. Deuteerium läheb vette madalatel temperatuuridel ja vesiniksulfiid kõrgetel temperatuuridel. Gaas või vesi, mida on deuteeriumiga rikastatud, väljutatakse esimese etapi kolonnidest kuumade ja külmade osade kokkupuutepunktis ja protsessi korratakse järgmiste etappide kolonnides. Viimase etapi toode, vesi, mis on kuni 30 % rikastatud deuteeriumiga, saadetakse destilleerimisüksusesse reaktorikvaliteediga raske vee, st 99,75 % deuteeriumoksiidi tootmiseks.
Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessiga saab deuteeriumi ekstraheerida sünteesgaasist kokkupuute kaudu vedela ammoniaagiga katalüsaatori juuresolekul. Sünteesgaas viiakse vahetuskolonnidesse ja ammoniaagi muundurisse. Kolonnide sees liigub gaas suunaga alt üles, samas kui vedel ammoniaak liigub ülevalt alla. Sünteesgaasis eraldub deuteeriumist vesinik ja kontsentreeritakse ammoniaagis. Seejärel liigub ammoniaak kolonni allosas asuvasse ammoniaagikrakkerisse, samas kui gaas voolab ülaosas olevasse ammoniaagi muundurisse. Edasine rikastamine leiab aset järgmistes etappides ja lõppdestilleerimisel toodetakse reaktorikvaliteediga raske vesi. Sünteesgaasi sisestamine võib toimuda ammoniaagiseadmest, mille omakorda võib ehitada koos raske vee ammoniaagi-vesiniku vahetusseadmega. Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis saab deuteeriumi allikana kasutada ühtlasi tavalist vett.
Paljud põhiseadmed raske vee tootmise tehastes, mis kasutavad GS või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi, on laialdaselt kasutusel paljudes keemia- ja naftatööstuse harudes. See peab eriti paika väiketehaste puhul, mis kasutavad GS protsessi. Ent ainult vähesed nendest seadmetest on saadaval valmistootena. GS ja ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessid nõuavad suures koguses süttivate, söövitavate ja mürgiste vedelike käitlemist suure rõhu all. Seetõttu on nimetatud protsesse kasutavate tehaste ja seadmete projekteerimis- ja kasutusstandardite väljatöötamisel vaja pöörata suurt tähelepanu materjalide valikule ja vaja on standardeid, et tagada pikk kasutusiga, suur ohutus ja usaldusväärsus. Kaalukaussi kallutavad majanduse toimimine ja vajadus. Seega valmistatakse enamik seadmetest kliendi vajadusest lähtuvalt.
Lõpuks tuleks märkida, et nii GS kui ka ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis saab seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks. Selliste süsteemide näideteks on katalüsaatori tootmissüsteem, mida kasutatakse ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis, ja vee destillatsioonisüsteemid, mida kasutatakse raske vee lõplikul kontsentreerimisel reaktorikvaliteediga raskeks veeks mõlemas protsessis.
Seadmekomponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil, hõlmavad järgmist:
6.1. Vee-vesiniksulfiidi vahetuskolonnid
Vahetuskolonnid, mille läbimõõt on 1,5 meetrit või suurem ja mis on suutelised töötama rõhu all, mis on suurem või võrdne 2 MPa (300 psi), ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi abil.
6.2. Puhurid ja kompressorid
Ühe-etapilised, madala peaga (st 0,2 MPa või 30 psi) tsentrifugaalpuhurid või -kompressorid vesinik-sulfiidgaasi tsirkuleerimiseks (st gaas sisaldab üle 70 % H2S), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi abil. Nende puhurite või kompressorite jõudlus on suurem või võrdne 56 m3/s (120 000 SCFM), samas töötavad nad rõhu all, mis on suurem või võrdne tõmbega 1,8 MPa (260 psi) ja nende tihendid on projekteeritud tööks märja H2S-ga.
6.3. Ammoniaagi-vesiniku vahetuskolonnid
Ammoniaagi-vesiniku vahetuskolonnid, mille kõrgus on suurem või võrdne 35 m (1 143 jalga), mille läbimõõt on 1,5–2,5 m (4,9–8,2 jalga), mis on suutelised töötama rõhu all, mis on suurem kui 15 MPa (2 225 psi), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. Nendel kolonnidel on vähemalt üks silindriga sama läbimõõduga äärikuga ava, millest kolonnide siseosasid on võimalik välja võtta ja tagasi panna.
6.4. Kolonnide siseosad ja astmepumbad
Kolonnide siseosad ja astmepumbad on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kolonnide jaoks raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. Kolonnide siseosad hõlmavad spetsiaalselt projekteeritud astmereaktoreid, mis võimaldavad tihedat kontakti gaasi ja vedeliku vahel. Astmepumbad hõlmavad spetsiaalselt projekteeritud sukelpumpasid vedela ammoniaagi tsirkuleerimiseks kolonnide kokkupuuteastmes.
6.5. Ammoniaagikrakkerid
Ammoniaagikrakkerid, mille töörõhk on suurem või võrdne kui 3 MPa (450 psi), ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.
6.6. Infrapuna-absorptsioonanalüsaatorid
Infrapuna-absorptsioonanalüsaatorid, mis on võimelised jätkuvaks samaaegseks vesiniku ja deuteeriumi suhte analüüsiks, kui deuteeriumi kontsentratsioon on 90 % või rohkem.
6.7. Katalüütilised põletid
Katalüütilised põletid rikastatud gaasilise deuteeriumi muutmiseks raskeks veeks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.
6.8. Täielikud raske vee parandamise süsteemid või selleks ettenähtud kolonnid
Täielikud raske vee parandamise süsteemid või selleks ettenähtud kolonnid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee muutmiseks reaktorikvaliteediga deuteeriumisisaldusega raskeks veeks.
SELGITAV MÄRKUS
Need süsteemid, mis tavaliselt kasutavad kergveest raske vee eraldamiseks vee destilleerimist, on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tootma reaktorikvaliteediga rasket vett (st tavaliselt 99,75 % deuteeriumoksiidi) väiksema kontsentratsiooniga raske vee varudest.
6.9. Ammoniaagi sünteesimuundurid või sünteesiüksused
Ammoniaagi sünteesimuundurid või sünteesiüksused, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.
SELGITAV MÄRKUS
Need muundurid või üksused võtavad sünteesgaasi (lämmastik ja vesinik) ammoniaagi-vesiniku kõrgsurvelisest vahetuskolonnist (või -kolonnidest) ja sünteesitud ammoniaak juhitakse tagasi vahetuskolonni (või -kolonnidesse).
7. Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed
EKSPORT
Siia kategooriasse kuuluvate kõikide oluliste esemete eksport toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt. Kõiki tehaseid, süsteeme ning sellega seoses spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmeid saab kasutada lõhustuva erimaterjali töötlemiseks, tootmiseks või kasutamiseks.
7.1. Uraani konversioonitehas ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Uraani konversioonitehastes ja -süsteemides toimub uraani ühe keemilise ühendi konversioon teiseks keemiliseks ühendiks ühe või mitme protsessina, sealhulgas uraanimaagi kontsentraadi konversioon UO3-ks, UO3 konversioon UO2-ks, uraani oksiidide konversioon UF4-ks, UF6-ks või UCl4-ks, UF4 konversioon UF6-ks, UF6 konversioon UF4-ks, UF4 konversioon uraanimetalliks ja uraanifluoriidide konversioon UO2-ks. Paljud uraani konversioonitehase põhikomponendid on üldtuntud keemiatööstuse protsesside mitmetest osadest. Näiteks võivad nendes protsessides kasutatavad seadmed olla järgmised: sulatusahjud, pöördahjud, vedelikukihiga reaktorid, leekkolonnreaktorid, vedeliktsentrifuugid, destillatsioonikolonnid ja vedelik-vedelik ekstraktsioonikolonnid. Ent vähesed nendest esemetest on saadaval valmistootena ja enamik neist valmistatakse tellija vajadustest ja spetsifikatsioonidest lähtuvalt. Mõnel juhul on mõne käideldava kemikaali (HF, F2, CIF3 ja uraanifluoriid) söövitavate omaduste tõttu ja tuumaohutusest tulenevatel põhjustel vajalik spetsiaalne projekt ja valmistamisviis. Lõpuks tuleks märkida, et kõikides uraani konversiooniprotsessides võib osasid seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani konversiooniks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks uraani konversioonil.
7.1.1. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraanimaagi kontsentraatide konversiooniks UO3-ks
SELGITAV MÄRKUS
Uraanimaagi kontsentraatide konversiooniks UO3-ks lahustatakse esmalt maak lämmastikhappes ja seejärel ekstraheeritakse puhastatud uranüülnitraat, kasutades lahusena tributüülfosfaati. Järgmiseks konverteeritakse uranüülnitraat UO3-ks kas kontsentreerimise ja denitreerimise või neutraliseerimise teel gaasilise ammoniaagiga, mis annab tulemuseks ammooniumdiuranaadi, mida seejärel filtreeritakse, kuivatatakse ja kaltsineeritakse.
7.1.2. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO3 konversiooniks UF6-ks
SELGITAV MÄRKUS
UO3 konversioon UF6-ks viiakse läbi otseselt fluorimise teel. Protsessi jaoks on vajalik fluorgaasi või kloortrifluoriidi olemasolu.
7.1.3. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO3 konversiooniks UO2-ks
SELGITAV MÄRKUS
UO3 saab konverteerida UO2-ks, kui redutseerida UO3 krakitud ammoniaakgaasi või vesinikuga.
7.1.4 Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO2 konversiooniks UF4-ks
SELGITAV MÄRKUS
UO2 konverteeritakse UF4-ks, pannes UO2 reageerima vesinikfluoriidgaasiga (HF) temperatuuridel 300–500 °C.
7.1.5. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF4 konversiooniks UF6-ks
SELGITAV MÄRKUS
UF4 konversioon UF6-ks teostatakse eksotermilise reaktsioonina fluoriga kolonnreaktoris. UF6 kondenseeritakse kuumadest heitgaasidest, juhtides heitgaasi läbi külmalõksu, mis on jahutatud temperatuurini – 10 °C. Protsessi jaoks on vajalik fluorgaasi olemasolu.
7.1.6. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF4 konversiooniks uraanimetalliks
SELGITAV MÄRKUS
UF4 konversioon uraanimetalliks teostatakse redutseerimise teel magneesiumi (suurtes kogustes) või kaltsiumiga (väikestes kogustes). Reaktsioon viiakse läbi uraani sulamistemperatuurist (1 130 °C) kõrgematel temperatuuridel.
7.1.7. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 konversiooniks UO2-ks
SELGITAV MÄRKUS
UF6 saab muundada UO2-ks ühel järgmisest kolmest viisist. Esimesel puhul UF6 redutseeritakse ja hüdrolüüsitakse UO2-ks, kasutades vesinikku ja auru. Teisel juhul hüdrolüüsitakse UF6, lahjendades seda vette, lisades ammoniaaki ammooniumdiuranaadi sadestamiseks ja diuranaati redutseeritakse vesinikuga UO2-ks temperatuuril 820 °C. Kolmandas protsessis ühendatakse gaasiline UF6, CO2 ja NH3 vette, mille puhul sadestub ammooniumuranüül-karbonaat. Ammooniumuranüül-karbonaat ühendatakse auru ja vesinikuga temperatuuril 500–600 °C, et saada UO2.
UF6 konverteeritakse UO2-ks sageli kütuse valmistamise tehase esimeses etapis.
7.1.8. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 konversiooniks UF4-ks
SELGITAV MÄRKUS
UF6 konversioon UF4-ks toimub vesiniku redutseerimisega.
7.1.9. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO2 konversiooniks UCl4-ks
SELGITAV MÄRKUS
UO2 saab konverteerida UCl4-ks ühel järgmisest kahest viisist. Esimesel juhul reageeritakse UO2 süsiniktetrakloriidiga (CCl4) ligikaudu 400 °C juures. Teisel juhul reageeritakse UO2 ligikaudu 700 °C juures koos gaasitahma (CAS 1333-86-4), süsinikmonooksiidi ja klooriga, et saada UCl4.
7.2. Plutooniumi konversioonitehased ning spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed
SISSEJUHATAV MÄRKUS
Plutooniumi konversioonitehastes ja -süsteemides toimub plutooniumi ühe keemilise ühendi konversioon teiseks keemiliseks ühendiks ühe või mitme protsessina, sealhulgas: plutooniumnitraadi konversioon PuO2-ks, PuO2 konversioon PuF4-ks ning PuF4 konversioon plutooniummetalliks. Plutooniumi konversioonitehaseid seostatakse tavaliselt ümbertöötlemisrajatistega, kuid samuti võib neid seostada plutooniumkütuse tootmisrajatistega. Paljud plutooniumi konversioonitehase põhikomponendid on üldtuntud keemiatööstuse protsesside mitmetes osades. Näiteks võivad nendes protsessides kasutatavad seadmed olla järgmised: sulatusahjud, pöördahjud, vedelikukihiga reaktorid, leekkolonnreaktorid, vedeliktsentrifuugid, destillatsioonikolonnid ja vedelik-vedelik ekstraktsioonikolonnid. Samuti võivad vajalikuks osutuda kuumad rakud, kindakarbid ja kaugjuhtimisega manipulaatorid. Ent vähesed nendest esemetest on saadaval valmistootena ja enamik neist valmistatakse tellija vajadustest ja spetsifikatsioonidest lähtuvalt. Eriti hoolikas tuleb projekteerimisel olla plutooniumiga seotud kiirituse, mürgisuse ja kriitilise seisundiga seotud ohtude tõttu. Mõnel juhul on mõne käideldava kemikaali (nt HF) söövitavate omaduste tõttu vajalik spetsiaalne projekt ja valmistamisviis. Lõpuks tuleks märkida, et kõikides plutooniumi konversiooniprotsessides võib osasid seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumi konversiooniks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks plutooniumi konversioonil.
7.2.1. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumnitraadi konversiooniks plutooniumoksiidiks
SELGITAV MÄRKUS
Selle protsessi põhifunktsioonid on järgmised: protsessi sööda säilitamine ja reguleerimine, sadestamine ja tahke/vedela eraldamine, kaltsineerimine, toote käitlemine, ventileerimine, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Protsessi süsteeme on eeskätt kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiirituse mõju ning vähendada mürgistusohtu. Enamikes ümbertöötlemisrajatistes hõlmab see protsess plutooniumnitraadi konversiooni plutooniumdioksiidiks. Teised protsessid võivad hõlmata plutooniumoksalaadi või plutooniumperoksiidi sadestamist.
7.2.2. Plutooniummetalli tootmiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid
SELGITAV MÄRKUS
See protsess hõlmab harilikult plutooniumdioksiidi fluorimist, tavaliselt tugevasti söövitava vesinikfluoriidiga, et saada plutooniumfluoriid, mida seejärel redutseeritakse, kasutades kõrge puhtuseastmega kaltsiummetalli metallilise plutooniumi saamiseks ja kaltsiumfluoriidi räbu saamiseks. Selle protsessi põhifunktsioonid on järgmised: fluorimine (nt väärismetallist valmistatud või väärismetalliga vooderdatud seadmega), metalli redutseerimine (nt keraamilise tiigli kasutamisega), räbu eraldamine, toote käitlemine, ventilatsioon, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Protsessi süsteeme on eriti kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiirituse mõju ning vähendada mürgistusohtu. Teised protsessid hõlmavad plutooniumoksalaadi või plutooniumperoksiidi fluorimist, millele järgneb metalli redutseerimine.
C LISA
FÜÜSILISE KAITSE TASEME KRITEERIUMID
1. |
Tuumamaterjalide füüsilise kaitse eesmärk on vältida nende materjalide loata kasutamist ja käitlemist. Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis a nõutakse tõhusat füüsilise kaitse taset kooskõlas Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri asjaomaste soovitustega, eelkõige dokumendis INFCIRC/225 sätestatuga. |
2. |
Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis b on kirjas, et füüsilise kaitse meetmete rakendamise eest vastuvõtjariigis vastutab kõnealuse riigi valitsus. Tarnija ja saaja peaksid siiski omavahel kokku leppima füüsilise kaitse taseme, millele need meetmed toetuvad. Sellest tulenevalt peaksid kõnealused nõuded kohalduma kõikidele riikidele. |
3. |
Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokument INFCIRC/225 „Tuumamaterjali füüsiline kaitse” ja teised sarnased dokumendid, mida aeg-ajalt koostatakse rahvusvahelistes ekspertrühmades ja mida ajakohastatakse, et võtta arvesse tuumamaterjalide füüsilise kaitse kohta olemasolevate teadmiste taset ja hetkeseisu, on kasulikud dokumendid, mille põhjal saavad vastuvõtjariigid töötada välja füüsilise kaitse meetmete ja menetluste süsteemi. |
4. |
Tuumamaterjali liigitamist, nagu seda on tehtud lisatud tabelis, või mida tarnijad ajakohastavad aeg-ajalt vastastikkuse kokkuleppe alusel, kasutatakse füüsilise kaitse eritasemete kindlaksmääramiseks materjalide liigi ning neid materjale sisaldavate seadmete ja rajatiste alusel vastavalt suunisdokumendi punkti 3 alapunktidele a ja b. |
5. |
Kokku lepitud füüsilise kaitse tasemed, mille pädevad riiklikud asutused peavad lisatud tabelis loetletud materjali kasutamisel, ladustamisel ja vedamisel tagama, hõlmavad vähemalt järgmisi kaitsemeetmeid: III KATEGOORIA Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga alal. Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes. II KATEGOORIA Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga kaitsealal, s.t alal, mis on pideva valvurite või elektroonikaseadmete järelevalve all, ümbritsetud füüsilise tõkkega, mille nõuetekohase kontrolli all olevate sissepääsude arv on piiratud, või mis tahes samaväärse füüsilise kaitse tasemega alal. Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes. I KATEGOORIA Käesoleva kategooria materjali kaitstakse loata kasutamise eest väga usaldusväärsete süsteemide abil järgmiselt:
|
6. |
Tarnijad peaksid nõudma saajate identifitseerimist nende agentuuride või ametiasutuste poolt, kes vastutavad kaitsetaseme piisavuse eest ja reageerimis-/taasteoperatsioonide sisekoordineerimise eest kaitse all olevate materjalide loata kasutamise või käitlemise korral. Tarnijad ja saajad peaksid samuti määrama oma riiklikes ametiasutustes kontaktpunktid, et teha koostööd riigist väljaveo ja muudes ühist huvi pakkuvates küsimustes. |
TABEL. TUUMAMATERJALI LIIGITUS
Materjal |
Vorm |
Kategooria |
||||||||||||||
I |
II |
III |
||||||||||||||
|
kiiritamata*[b] |
2 kg või rohkem |
alla 2 kg, kuid üle 500 g |
500 g või vähem*[c] |
||||||||||||
|
kiiritamata*[b] |
|
|
|
||||||||||||
|
5 kg või rohkem |
|
1 kg või vähem*[c] |
|||||||||||||
|
— |
10 kg või rohkem |
Alla 10 kg*[c] |
|||||||||||||
|
— |
— |
10 kg või rohkem |
|||||||||||||
|
kiiritamata*[b] |
2 kg või rohkem |
alla 2 kg, kuid üle 500 g |
500 g või vähem*[c] |
||||||||||||
|
|
|
vaesestatud või looduslik uraan, toorium või väherikastatud kütus (alla 10 % lõhustuvaid materjale)*[e][f] |
|
||||||||||||
|
Tuumatarneriikide grupi loendi II osa
TUUMAENERGIAGA SEOTUD KAHESUGUSE KASUTUSEGA SEADMETE, MATERJALI, TARKVARA JA NENDEGA SEOTUD TEHNOLOOGIA LOETELU
Märkus: |
Käesolevas lisas on kasutatud rahvusvahelist mõõtühikute süsteemi (SI). Nimetatud süsteemi ühikutes määratletud füüsilist kogust tuleks pidada ametlikuks soovitatavaks kontrollväärtuseks. Mõne tööpingi mõõdud on aga esitatud nende tavapärastes ühikutes, mis ei ole SI ühikud. |
Käesolevas lisas tavaliselt kasutatud lühendid (ja nende suurust tähistavad eesliited) on järgmised:
A |
— |
amper |
Bq |
— |
bekerell |
°C |
— |
kraad Celsiuse järgi |
CAS |
— |
Chemical Abstracts Service |
Ci |
— |
kürii |
cm |
— |
sentimeeter |
dB |
— |
detsibell |
dBm |
— |
detsibell 1 millivati kohta |
g |
— |
gramm; samuti raskuskiirendus (9,81 m/s2) |
GBq |
— |
gigabekerell |
GHz |
— |
gigaherts |
GPa |
— |
gigapaskal |
Gy |
— |
grey |
h |
— |
tund |
Hz |
— |
herts |
J |
— |
džaul |
K |
— |
kelvin |
keV |
— |
tuhat elektronvolti |
kg |
— |
kilogramm |
kHz |
— |
kiloherts |
kN |
— |
kilonjuuton |
kPa |
— |
kilopaskal |
kV |
— |
kilovolt |
kW |
— |
kilovatt |
m |
— |
meeter |
mA |
— |
milliamper |
MeV |
— |
miljon elektronvolti |
MHz |
— |
megaherts |
ml |
— |
milliliiter |
mm |
— |
millimeeter |
MPa |
— |
megapaskal |
mPa |
— |
millipaskal |
MW |
— |
megavatt |
μF |
— |
mikrofarad |
μm |
— |
mikromeeter |
μs |
— |
mikrosekund |
N |
— |
njuuton |
nm |
— |
nanomeeter |
ns |
— |
nanosekund |
nH |
— |
nanohenri |
ps |
— |
pikosekund |
RMS |
— |
ruutkeskmine |
rpm |
— |
pööret minutis |
s |
— |
sekund |
T |
— |
tesla |
TIR |
— |
indikaatori kogunäit |
V |
— |
volt |
W |
— |
vatt |
ÜLDMÄRKUS
Järgmisi punkte kohaldatakse tuumaenergiaga seotud kahesuguse kasutusega seadmete, materjali, tarkvara ja nendega seotud tehnoloogia loetelu suhtes.
1. |
Loetelus oleva kauba kirjeldus hõlmab nii uut kui ka kasutatud kaupa. |
2. |
Kui loetelus oleva kauba kirjelduses ei ole toodud kvalifikatsioone ega spetsifikatsioone, siis loetakse, et see hõlmab selle kauba kõiki liike. Kategooriate pealkirjad on lisatud üksnes viitamiseks ega mõjuta kauba määratluse tõlgendamist. |
3. |
Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehased) üleandmisega, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kui kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.
|
4. |
Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide määratluse. |
TEHNOLOOGIA KONTROLL
„Tehnoloogia” üleandmist kontrollitakse kooskõlas suunistega ja lisa igas jaotises kirjeldatu kohaselt. Lisas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tehnoloogiat” analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.
Lisas oleva mis tahes kauba lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse „tehnoloogia”, mis on vajalik selle kauba paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks.
Märkus: |
„Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava teabe” või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes. |
ÜLDMÄRKUS TARKVARA KOHTA
„Tarkvara” üleandmist kontrollitakse kooskõlas suunistega ja lisas kirjeldatu kohaselt.
Märkus: |
„Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata järgmise „tarkvara” suhtes:
|
MÕISTED
„Täpsus”— väärtuse maksimaalne positiivne või negatiivne hälve tunnustatud standardi märgitud väärtusest või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu.
„Pöördenurga hälve”— maksimaalne erinevus osutatud pöördenurga ja tegeliku, eriti täpselt mõõdetud pöördenurga vahel, kui pöördlaua töödeldava detaili alus on oma algasendist ära pööratud.
„Baasteadusuuringud”— eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste ja vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamisele.
„Kontuurjuhtimine”— tööorgani kahe või enama liikumise „arvjuhtimine” käskudega, mis määravad ära järgmise nõutava asukoha ning vajalikud etteandmiskiirused sellele asukohale siirdumiseks. Neid ettenihkekiirusi varieeritakse üksteise suhtes soovitud kontuuri saavutamiseks (vt ISO 2806–1980 selle muudetud kujul).
„Arendus”— seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:
— |
projekteerimine |
— |
projekteerimisega seotud teadusuuringud |
— |
projekteerimisega seotud analüüs |
— |
projektlahenduse põhimõtted |
— |
prototüüpide koostamine ja katsetamine |
— |
katsetootmiskavad |
— |
projektlahenduse andmed |
— |
projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
— |
konfiguratsiooni projekt |
— |
integreerimisprojekt |
— |
skeemid. |
„Kiud- või niitmaterjalid”— pidev „monokiud”, „lõng”, „eelkedrus”, „köisik” ja „lint”.
NB!
1. „Elementaarkiud” või „monokiud”— kiu väikseim osa, tavaliselt mõne mikromeetrise läbimõõduga.
2. „Eelkedrus”— ligikaudu paralleelsetest „heietest” (tavaliselt 12–120) koosnev kimp.
3. „Heie”— kogum „elementaarkiude” (tavaliselt üle 200), mis on peaaegu paralleelsed.
4. „Lint”— materjal, mis on valmistatud põimitud või ühesuunalistest „elementaarkiududest”, „heietest”, „eelkedrusest”, „köisikutest” või „lõngadest” jne, tavaliselt eelnevalt impregneeritud vaiguga.
5. „Köisik”— kogum „elementaarkiude”, mis on tavaliselt peaaegu paralleelsed.
6. „Lõng”— kimp keerutatud „heiet”.
„Elementaarkiud”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Üldkasutatav”— siinkohal tähistab „tehnoloogiat” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.)
„Lineaarsus”— maksimaalne tegeliku omaduse (skaala alumiste ja ülemiste näitude keskmine) positiivne või negatiivne kõrvalekalle sirgjoonest, mis on paigutatud selliselt, et võrdsustada ja vähendada maksimaalseid kõrvalekaldeid; enamasti mõõdetakse mittelineaarsuse kaudu.
„Mõõtehälve”— iseloomustav parameeter, mis 95 % täpsusega määrab ära, millises piirkonnas asub väljundväärtuse ümber mõõdetava muutuja õige väärtus. Selles võetakse arvesse korrigeerimata süstemaatilisi kõrvalekaldeid, korrigeerimata lõtku ja juhuslikke kõrvalekaldeid.
„Mikroprogramm”— elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.
„Monokiud”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Arvjuhtimine”— sooritatava toimingu automaatjuhtimisseade, mis kasutab tavaliselt toimingu kestel sisestatavaid arvandmeid (vt ISO 2382).
„Positsioneerimistäpsus”— „arvjuhitavate” tööpinkide positsioneerimistäpsus määratakse kindlaks ja esitatakse kooskõlas punktis 1.B.2 nimetatud kaubaga, koostoimes allpool toodud nõuetega:
a) |
testimistingimused (ISO 230/2 (1988), punkt 3):
|
b) |
testimisprogramm (punkt 4):
|
c) |
testimistulemuste esitamine (punkt 2): mõõtmistulemuste hulgas peavad olema:
|
„Tootmine”— kõik tootmisetapid, näiteks:
— |
konstrueerimine |
— |
toote insenerlahendus |
— |
valmistamine |
— |
integreerimine |
— |
kokkupanemine (montaaž) |
— |
järelevalve |
— |
katsetamine |
— |
kvaliteedi tagamine. |
„Programm”— käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.
„Eraldusvõime”— mõõteseadme väikseim inkrement; digitaalsetes mõõteseadmetes väikseim väärtust omav bitt (vt ANSI B-89.1.12).
„Eelkedrus”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Tarkvara”— ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale füüsilisele andmekandjale.
„Heie”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Lint”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Tehniline abi”— võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis.
Märkus:Tehniline abi võib hõlmata tehniliste andmete üleandmist.„Tehnilised andmed”— võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu kettad, lindid, püsimälud.
„Tehnoloogia”— spetsiifiline teave, mis on vajalik nimekirjas sisalduvate kaupade „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave esineb „tehniliste andmete” ja „tehnilise abi” kujul.
„Köisik”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
„Kasutamine”— käsitsemine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.
„Lõng”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.
LISA SISUKORD
1. |
TÖÖSTUSSEADMED |
1.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
1.A.1. |
Kõrgtihedad kiirgusvarjeaknad | 1 – 1 |
1.A.2. |
Kiirgust taluvad televisioonikaamerad või nende jaoks ette nähtud objektiivid | 1 – 1 |
1.A.3. |
Robotid, nende „tööorganid” ja juhtimismoodulid | 1 – 1 |
1.A.4. |
Kaugjuhtimisega manipulaatorid | 1 – 3 |
1.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
1.B.1. |
Tõukamispingid, trugimispingid, mis võimaldavad tõukamisülesannete täitmist, ning südamikud | 1 – 3 |
1.B.2. |
Tööpingid | 1 – 4 |
1.B.3. |
Mõõtekontrolliseadmed, -riistad või -süsteemid | 1 – 6 |
1.B.4. |
Kontrollitava keskkonnaga induktsioonahjud ning nimetatud ahjude juurde kuuluvad toiteallikad | 1 – 7 |
1.B.5. |
Isostaatpressid ja seotud seadmed | 1 – 8 |
1.B.6. |
Vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja komponendid | 1 – 8 |
1.B.7. |
Vaakum- või muu kontrollitava atmosfääriga metallurgilise sulatamise ja valuahjud ja nendega seotud seadmed | 1 – 8 |
1.C. |
MATERJALID | 1 – 9 |
1.D. |
TARKVARA | 1 – 9 |
1.D.1. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „kasutamiseks” | 1 – 9 |
1.D.2. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 1 – 9 |
1.D.3. |
„Tarkvara” mis tahes elektrooniliste seadmete kombinatsiooni või süsteemi jaoks, mis võimaldab sellisel seadmel (sellistel seadmetel) toimida tööpinkide „arvjuhitava(te)” mooduli(te)na | 1 – 9 |
1.E. |
TEHNOLOOGIA |
1.E.1. |
Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 1 – 9 |
2. |
MATERJALID |
2.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
2.A.1. |
Tiiglid, mis on valmistatud vedelatele aktiniidmetallidele vastupidavatest materjalidest | 2 – 1 |
2.A.2. |
Platineeritud katalüsaatorid | 2 – 1 |
2.A.3. |
Komposiitstruktuurid torude kujul | 2 – 2 |
2.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
2.B.1. |
Triitiumi tootmisrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks | 2 – 2 |
2.B.2. |
Liitiumi isotoopide eraldamise rajatised või tehased ning süsteemid ja seadmed nende jaoks | 2 – 2 |
2.C. |
MATERJALID |
2.C.1. |
Alumiinium | 2 – 2 |
2.C.2. |
Berüllium | 2 – 3 |
2.C.3. |
Vismut | 2 – 3 |
2.C.4. |
Boor | 2 – 3 |
2.C.5. |
Kaltsium | 2 – 3 |
2.C.6. |
Kloortrifluoriid | 2 – 3 |
2.C.7. |
Kiud- või niitmaterjalid ja prepregmaterjalid | 2 – 3 |
2.C.8. |
Hafnium | 2 – 4 |
2.C.9. |
Liitium | 2 – 4 |
2.C.10. |
Magneesium | 2 – 4 |
2.C.11. |
Martensiitvanandatud teras | 2 – 4 |
2.C.12. |
Raadium-226 | 2 – 4 |
2.C.13. |
Titaan | 2 – 5 |
2.C.14. |
Volfram | 2 – 5 |
2.C.15. |
Tsirkoonium | 2 – 5 |
2.C.16. |
Niklipulber või poorne (käsn) nikkel | 2 – 5 |
2.C.17. |
Triitium | 2 – 6 |
2.C.18. |
Heelium-3 | 2 – 6 |
2.C.19. |
Radionukliidid | 2 – 6 |
2.C.20. |
Reenium | 2 – 6 |
2.D. |
TARKVARA | 2 – 6 |
2.E. |
TEHNOLOOGIA | 2 – 6 |
2.E.1. |
Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 2 – 6 |
3. |
URAANI ISTOTOOPIDE ERALDAMISE SEADMED JA KOMPONENDID (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad) |
3.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
3.A.1. |
Sagedusmuundurid või generaatorid | 3 – 1 |
3.A.2. |
Laserid, laservõimendid ja ostsillaatorid | 3 – 1 |
3.A.3. |
Klapid | 3 – 3 |
3.A.4. |
Ülijuhtivad solenoid-elektromagnetid | 3 – 3 |
3.A.5. |
Suure võimsusega alalisvooluallikad | 3 – 4 |
3.A.6. |
Kõrgepingelised alalisvooluallikad | 3 – 4 |
3.A.7. |
Rõhuandurid | 3 – 4 |
3.A.8. |
Vaakumpumbad | 3 – 4 |
3.A.9. |
Lõõtstihendiga tigukompressorid ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumbad | 3 – 5 |
3.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
3.B.1. |
Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks | 3 – 5 |
3.B.2. |
Rootorite tootmis- ja koostamisseadmed, rootorite joondamisseadmed ning lõõtsade vormimiseks mõeldud tornid ja stantsid | 3 – 5 |
3.B.3. |
Tsentrifugaalsed mitmetasandilised balansseerpingid | 3 – 6 |
3.B.4. |
Elementaarkiu poolimispingid ja nendega seotud seadmed | 3 – 6 |
3.B.5. |
Elektromagnetilised isotoopseparaatorid | 3 – 7 |
3.B.6. |
Massispektromeetrid | 3 – 7 |
3.C. |
MATERJALID | 3 – 8 |
3.D. |
TARKVARA |
3.D.1. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „kasutamiseks” | 3 – 8 |
3.D.2. |
„Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks | 3 – 8 |
3.D.3. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks | 3 – 8 |
3.E. |
TEHNOLOOGIA |
3.E.1. |
Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 3 – 8 |
4. |
RASKE VEE TOOTMISE TEHASE JAOKS ASJAKOHASED SEADMED (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad) |
4.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
4.A.1. |
Spetsiaalsed topendid | 4 – 1 |
4.A.2. |
Pumbad | 4 – 1 |
4.A.3. |
Turboekspandrid või turboekspander-kompressorgarnituurid | 4 – 1 |
4.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
4.B.1. |
Vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid ja nende sisekontaktorid | 4 – 1 |
4.B.2. |
Vesiniku krüodestillatsiooni kolonnid | 4 – 2 |
4.B.3. |
[Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013] | 4 – 2 |
4.C. |
MATERJALID | 4 – 2 |
4.D. |
TARKVARA | 4 – 2 |
4.E. |
TEHNOLOOGIA | 4 – 2 |
4.E.1. |
Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 4 – 2 |
5. |
TESTIMIS- JA MÕÕTMISSEADMED TUUMALÕHKESEADMETE ARENDAMISEKS |
5.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
5.A.1. |
Fotokordistitorud | 5 – 1 |
5.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
5.B.1. |
Impulss röntgenikiirguse generaatorid või impulsselektronkiirendid | 5 – 1 |
5.B.2. |
Suure lõppkiirusega relvasüsteemid | 5 – 1 |
5.B.3. |
Kiirkaamerad ja -pildindusseadmed | 5 – 1 |
5.B.4. |
[Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013] | 5 – 2 |
5.B.5. |
Eriseadmed hüdrodünaamiliste katsete jaoks | 5 – 2 |
5.B.6. |
Kiired impulssgeneraatorid | 5 – 3 |
5.B.7. |
Brisantlõhkeaine sulustusanumad | 5 – 3 |
5.C. |
MATERJALID | 5 – 3 |
5.D. |
TARKVARA | 5 – 3 |
5.E. |
TEHNOLOOGIA | 5 – 3 |
6. |
TUUMALÕHKESEADMETE KOMPONENDID |
6.A. |
SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
6.A.1. |
Detonaatorid ja mitmepunktilised initsieerimissüsteemid | 6 – 1 |
6.A.2. |
Süütesüsteemid ja vastavad kõrgvoolu impulssgeneraatorid | 6 – 1 |
6.A.3. |
Lülitusseadmed | 6 – 2 |
6.A.4. |
Impulsslahenduskondensaatorid | 6 – 2 |
6.A.5. |
Neutronite genereerimise süsteemid | 6 – 3 |
6.A.6. |
Liistakujooned | 6 – 3 |
6.B. |
TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED | 6 – 3 |
6.C. |
MATERJALID |
6.C.1. |
Brisantlõhkeained või segud | 6 – 3 |
6.D. |
TARKVARA | 6 – 4 |
6.E. |
TEHNOLOOGIA | 6 – 4 |
1. TÖÖSTUSSEADMED
1.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
1.A.1. Kõrgtihedad (pliiklaasist vms) kiirgusvarjeaknad, millel on kõik järgmised omadused, ning spetsiaalselt selliste akende jaoks projekteeritud raamid:
a. |
„külm piirkond” on suurem kui 0,09 m2; |
b. |
tihedus üle 3 g/cm3 ja |
c. |
paksus on 100 mm või rohkem. |
Tehniline märkus: |
Punktis 1.A.1.a tähendab „külm piirkond” akna väljavaateala, mis on ettenähtud kasutuse korral avatud madalaimale kiirgustasemele. |
1.A.2. Kiirgust taluvad televisioonikaamerad või nende jaoks ette nähtud objektiivid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 5 × 104 Gy (räni) ilma nende töövõimet halvendamata.
Tehniline märkus: |
Termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides. |
1.A.3. „Robotid”, nende „tööorganid” ja juhtimismoodulid:
a. |
„robotid” või „tööorganid”, millel on üks järgmistest omadustest:
|
b. |
juhtimismoodulid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A.3.a nimetatud mis tahes „robotile” või roboti „tööorganile”. |
Märkus: |
Punkt 1.A.3 ei hõlma „roboteid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud muul kui tuumaotstarbel tööstuslikuks rakendamiseks, nagu näiteks autode pulverisaatorvärvimiskambrid. |
Tehnilised märkused:
1. |
„Robotid”
Punktis 1.A.3 tähendab „robot” manipulatsioonimehhanismi, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada „andureid” ning millel on kõik järgmised omadused:
NB 1! Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „andurid” füüsikaliste nähtuste detektoreid, mille väljund (pärast selle muundamist signaaliks, mida juhtimismoodul saab tõlgendada) suudab genereerida „programme” või muuta programmeeritud käske või „programmi” arvandmeid. See hõlmab „andureid”, millel on järgmised funktsioonid: raalnägemine, infrapunakujutise loomine, akustilise kujutise loomine, kompimismeel, inertne asukoha mõõtmine, optiline või akustiline kauguse mõõtmine või jõu või pöördemomendi mõõtmine. NB 2! Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „kasutaja-programmeeritav” omadust, mis lubab kasutajal sisestada, modifitseerida või asendada „programme” teisiti kui:
NB 3! Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:
|
2. |
„Tööorganid”
„Tööorganid” punkti 1.A.3 tähenduses – haaratsid, „aktiivsed tööriistühikud” ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti” manipulaatori otsa kinnitusplaadile. NB! Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „aktiivne tööriistühik” seadet, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda. |
1.A.4. Kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest:
a. |
võime läbida 0,6 m või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või |
b. |
võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,6 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine). |
Tehniline märkus: |
Kaugjuhitavad manipulaatorid võimaldavad üle kanda seda teenindava isiku liigutused kaugel asuvale tegutsevale käele ning lõppklambrile. Manipulaatorid võivad olla „ülem-alluv”-tüüpi või juhitavad juhtkangi või klaviatuuri abil. |
1.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
1.B.1. Tõukamispingid, trugimispingid, mis võimaldavad tõukamisülesannete täitmist, ning südamikud:
a. |
tööpingid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
rootori koolutussüdamikud, mis on projekteeritud sisediameetriga 75–400 mm silindriliste rootorite valmistamiseks. |
Märkus: |
Punkt 1.B.1.a hõlmab ka tööpinke, millel on ainult üks rull metalli deformeerimiseks ning kaks abirulli, mis toetavad südamikku, kuid ei osale otseselt deformeerimise protsessis. |
1.B.2. Tööpingid ja nende ükskõik millised kokkuseaded, mis on ette nähtud eemaldama või lõikama metalle, keraamikat või komposiitmaterjale, mida vastavalt tootjapoolsele tehnilisele spetsifikatsioonile saab komplekteerida elektronseadmetega üheaegseks „kontuurjuhtimiseks” kahe või enama telje suhtes:
NB! |
Lisateave „arvjuhtimis”moodulite kohta, mida juhitakse nendega seotud „tarkvaraga”: vt punkt 1.D.3. |
a. |
treipingid, mille „positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 6 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus), seoses masinatega, mille töötlusdiameeter on suurem kui 35 mm;
|
b. |
freespingid, millel on mis tahes järgmised omadused:
|
c. |
lihvimispingid, millel on mis tahes järgmised omadused:
|
d. |
juhtmeteta elektroerosioonpingid (EDM), millel on kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”. Märkused:
|
Tehnilised märkused:
1. |
Telgede nimestik peab olema vastavuses rahvusvahelise standardiga ISO 841 „Numerical Control Machines – Axis and Motion Nomenclature” (numbrilised juhtimismasinad – telje ja liikumise nimestik). |
2. |
Teiseseid paralleelseid kontuurtelgesid (nt horisontaalsete karussellsisetreipinkide w-telg või teisene pöördtelg, mille keskjoon on paralleelne esmase pöördteljega) ei arvestata kontuurtelgede koguarvu hulka. |
3. |
Pöördteljed ei pea tingimata pöörlema üle 360°. Pöördtelge võib pöörlema panna lineaarseade, nt tigu- või hammaslattajam. |
4. |
Punkti 1.B.2 tähenduses on nende telgede arv, mida võib samaaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”, telgede arv, piki mida või mille ümber toimub mis tahes töödeldava detaili ja tööriista samaaegne ja omavahel seotud liikumine. Sinna hulka ei loeta lisatelgi, piki mida või mille ümber toimub muu suhteline liikumine seadmes, näiteks
|
5. |
Tööpinke, millel on vähemalt kaks kolmest võimalusest – treimise, freesimise või lihvimise võimalus (nt treipink, millel on ka freesimise võimalus), tuleb hinnata kõigi kohaldatavate punktide 1.B.2.a, 1.B.2.b ja 1.B.2.c järgi. |
6. |
Punktid 1.B.2.b.3 ja 1.B.2.c.3 hõlmavad paralleelsel lineaarsel kinemaatilisel konstruktsioonil põhinevaid masinaid (nt kuusjalgrobotid), millel on viis või enam telge, millest ükski ei ole pöördtelg. |
1.B.3. Mõõtekontrolliseadmed, -riistad või -süsteemid:
a. |
arvutiga juhitavad või arvjuhitavad koordinaatmõõtemasinad (CMM), millel on üks järgmistest omadustest:
|
b. |
lineaarse nihke mõõtevahendid:
|
c. |
nurknihke mõõtevahendid, mille „pöördenurga hälve” on 0,00025° või parem (väiksem);
|
d. |
süsteemid poolkoorikute lineaar- ja nurksiirde üheaegseks kontrolliks, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
Märkused:
1. |
Punkt 1.B.3 hõlmab tööpinke, mida võib kasutada mõõtemehhanismidena, kui nad vastavad mõõtemehhanismide funktsioonidele kindlaksmääratud kriteeriumidele või ületavad neid. |
2. |
Punktis 1.B.3 kirjeldatud seadmed kuuluvad kontrolli alla, kui nad ületavad kontroll-läve kus tahes oma toimimispiirkonnas. |
Tehniline märkus: |
Kõik käesolevas punktis esitatud mõõteväärtuste parameetrid on antud pluss/miinus kõikumistena, st nad ei esinda kogu ribalaiust. |
1.B.4. Kontrollitava keskkonnaga (vaakum või väärisgaas) induktsioonahjud ning nimetatud ahjude juurde kuuluvad toiteallikad:
a. |
ahjud, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
toiteallikad väljundvõimsusega 5 kW või rohkem, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.4.a nimetatud ahjude jaoks. |
1.B.5. „Isostaatpressid” ja nendega seotud seadmed:
a. |
„isostaatpressid”, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
stantsid, valuvormid ning juhtimisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.5.a nimetatud „isostaatpresside” jaoks. |
Tehnilised märkused:
1. |
Punktis 1.B.5 tähendab „isostaatpressid” seadmeid, mis on võimelised survestama suletud ruumi erinevate keskkondade abil (gaas, vedelik, tahked osakesed) nii, et selles asuvale töödeldavale detailile või ainele mõjub kõikidest suundadest võrdne rõhk. |
2. |
Punktis 1.B.5 tähendab kambri sisemõõde kambri selle osa mõõte, milles saavutatakse samaaegselt nii töötemperatuur kui ka töörõhk, ning siia ei arvestata kinnitusrakiseid. See mõõde on väiksem kas rõhukambri sisediameetrist või isoleeritud ahju sisediameetrist, sõltuvalt sellest, kumb kahest eespool nimetatud kambrist asub teise sees. |
1.B.6. Vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja komponendid:
a. |
elektrodünaamilise vibratsiooni katsetuste süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille reaalajaline ribalaius on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemi jaoks; |
c. |
väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides; |
d. |
katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides. |
Tehniline märkus: |
Punktis 1.B.6 tähendab „tühi aluslaud” tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid. |
1.B.7. Vaakum- või muu kontrollitava atmosfääriga metallurgilise sulatamise ja valuahjud ja nendega seotud seadmed:
a. |
kaarleekümbersulatus- ja valuahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
elektronkiirsulatusahjud ja plasmapihustus- ning sulatusahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
c. |
arvutijuhtimis- ja valvesüsteemid, mis on konfigureeritud spetsiaalselt punktis 1.B.7.a või 1.B.7.b nimetatud ahjude jaoks. |
1.C. MATERJALID
Puuduvad.
1.D. TARKVARA
1.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 1.A.3, 1.B.1, 1.B.3, 1.B.5, 1.B.6.a, 1.B.6.b, 1.B.6.d või 1.B.7 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
Märkus: |
Punktis 1.B.3.d nimetatud süsteemide jaoks spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „tarkvara” hõlmab seinapaksuse ja -kontuuri samaaegse mõõtmise „tarkvara”. |
1.D.2. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.B.2 nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
Märkus: |
Punkt 1.D.2 ei hõlma töötlemise programmide „tarkvara”, mis loob „arvjuhtimise” käskluskoode, kuid ei võimalda seadmete otsest kasutamist erinevate osade töötlemiseks. |
1.D.3. „Tarkvara” mis tahes elektrooniliste seadmete kombinatsiooni või süsteemi jaoks, mis võimaldab sellisel seadmel (sellistel seadmetel) toimida tööpinkide „arvjuhitava(te)” mooduli(te)na, mis on võimeline (võimelised) juhtima viit või enamat interpoleerivat telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”.
Märkused:
1. |
„Tarkvara” juhitakse kas eraldi ekspordituna või pidevalt salvestatuna „arvjuhitavas” moodulis või mis tahes elektroonilises seadmes või süsteemis. |
2. |
Punkt 1.D.3 ei hõlma juhtimis„tarkvara”, mille juhtimismooduli või tööpingi tootjad on spetsiaalselt projekteerinud või kohandanud punktis 1.B.2 nimetamata tööpingi käitamiseks. |
1.E. TEHNOLOOGIA
1.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 1.A – 1.D. nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
2. MATERJALID
2.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
2.A.1. Tiiglid, mis on valmistatud vedelatele aktiniidmetallidele vastupidavatest materjalidest:
a. |
tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
c. |
tiiglid, millel on kõik järgmised omadused:
|
2.A.2. Platineeritud katalüsaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi eraldamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks.
2.A.3. Komposiitstruktuurid torudena, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
sisediameeter 75–400 mm ja |
b. |
valmistatud punktis 2.C.7.a nimetatud „kiud- või niitmaterjalist” või punktis 2.C.7.c nimetatud süsinikprepregmaterjalist. |
2.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
2.B.1. Triitiumi tootmisrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks:
a. |
tootmisrajatised või -tehased triitiumi tootmiseks, taastamiseks, ekstraheerimiseks, kontsentreerimiseks või käitlemiseks; |
b. |
seadmed triitiumi tootmisrajatiste või -tehaste jaoks:
|
2.B.2. Liitiumi isotoopide eraldamise rajatised või tehased ning süsteemid ja seadmed nende jaoks:
NB! |
Teatavad liitiumi isotoopide eraldamise seadmed ja komponendid plasmaeraldusprotsessi jaoks on otse kasutatavad ka uraani isotoopide eraldamiseks ning need on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud). |
a. |
rajatised või tehased liitiumi isotoopide eraldamiseks; |
b. |
liitiumi-elavhõbeda amalgaamprotsessil põhinevad liitiumi isotoopide eraldusseadmed:
|
c. |
ioonivahetussüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid; |
d. |
keemilise vahetuse süsteemid (kus kasutatakse eetreid, krüptande või lariaat-eetreid), mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid. |
2.C. MATERJALID
2.C.1. Alumiiniumisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
on võimelised tagama tõmbetugevuse 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja |
b. |
torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm. |
Tehniline märkus: |
Punktis 2.C.1 tähistab „on võimelised tagama” alumiiniumsulameid enne ja pärast termotöötlust. |
2.C.2. Berüllium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi berülliumi, berülliumiühendid, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.
Märkus: |
Punkt 2.C.2 ei hõlma järgmist:
|
2.C.3. Vismut, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
puhtusaste 99,99 massiprotsenti või rohkem ja |
b. |
hõbedasisaldus on vähem kui 10 pmm (miljondikosa). |
2.C.4. Boor, mida on boor-10 isotoobi (10B) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, järgmiselt: elementkujul, ühenditena, boori sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heidete või jäätmetena.
Märkus: |
Punktis 2.C.4 boori sisaldavate segude hulka loetakse ka boori sisaldavad materjalid. |
Tehniline märkus: |
Boor-10 isotoobi looduslikult esinev sisaldus on ligikaudu 18,5 massiprotsenti (20 aatomprotsenti). |
2.C.5. Kaltsium, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
sisaldab kaaluliselt vähem kui 1 000 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui magneesium ja |
b. |
sisaldab vähem kui 10 miljondikosa boori. |
2.C.6. Kloriintrifluoriid (ClF3).
2.C.7. „Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid:
a. |
süsinik- või aramiid„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:
|
b. |
„klaaskiud- või -niitmaterjalid”, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
c. |
temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud punktides 2.C.7.a või 2.C.7.b nimetatud süsinik- või klaaskiud- või -niitmaterjalidest.
|
Tehnilised märkused:
1. |
Punkti 2.C.7 tähenduses on „erimoodul” Youngi moodul paskalites, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2 °C)) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
2. |
Punkti 2.C.7 tähenduses on „eritõmbetugevus” tõmbetugevus, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
2.C.8. Hafnium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, hafniumiühendid, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.
2.C.9. Liitium, mida on liitium-6 isotoobi (6Li) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, ning tooted ja seadmed, mis sisaldavad rikastatud liitiumi järgmiselt: elementkujul, sulamitena, ühenditena, liitiumi sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heidete või jäätmetena.
Märkus: |
Punkt 2.C.9 ei hõlma termoluminestsentsdosimeetreid. |
Tehniline märkus: |
liitium-6 isotoobi looduslikult esinev sisaldus on ligikaudu 6,5 massiprotsenti (7,5 aatomprotsenti). |
2.C.10. Magneesium, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
sisaldab kaaluliselt vähem kui 200 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui kaltsium ja |
b. |
sisaldab kaaluliselt vähem kui 10 miljondikosa boori. |
2.C.11. Martensiitvanandatud teras, mis on võimeline tagama tõmbetugevuse 1 950 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C).
Märkus: |
Punkt 2.C.11 ei hõlma detaile, mille ükski lineaarmõõde ei ületa 75 mm. |
Tehniline märkus: |
Punktis 2.C.11 tähistab „on võimeline tagama” martensiitvanandatud terast enne ja pärast termotöötlust. |
2.C.12. Raadium-226 (226Ra), raadium-226 sulamid, raadium-226 ühendid ja segud, mis sisaldavad raadium-226, nendest valmistatud tooted ning neid sisaldavad tooted ja seadmed.
Märkus: |
Punkt 2.C.12 ei hõlma järgmist:
|
2.C.13. Titaanisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
on võimelised tagama tõmbetugevuse 900 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja |
b. |
torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm. |
Tehniline märkus: |
Punktis 2.C.13 tähistab „on võimelised tagama” titaanisulameid enne ja pärast termotöötlust. |
2.C.14. Volfram, volframkarbiid ja sulamid, mis sisaldavad üle 90 massiprotsendi volframi, ja millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja |
b. |
massiga üle 20 kg. |
Märkus: |
Punkt 2.C.14 ei hõlma spetsiaalselt kaaluvihtidena või gammakiirguse kollimaatoritena kasutamiseks ette nähtud tooteid. |
2.C.15. Tsirkoonium, milles hafniumi on kaaluliselt vähem kui 1 osa hafniumi 500 osa tsirkooniumi kohta järgmiselt: tsirkoonium metallina, sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi tsirkooniumi, ühendid, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.
Märkus: |
Punkt 2.C.15 ei hõlma tsirkooniumi fooliumi kujul, mille paksus on 0,10 mm või väiksem. |
2.C.16. Niklipulber ja poorne (käsn) nikkel:
NB! |
Spetsiaalselt gaasiliste difusiooni tõkete tootmiseks valmistatud niklipulbrite puhul vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud). |
a. |
niklipulber, mille on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
poorne (käsn) nikkel, mis on toodetud punktis 2.C.16.a nimetatud materjalist. |
Märkus: |
Punkt 2.C.16 ei hõlma järgmist:
|
Tehniline märkus: |
Punktis 2.C.16.b peetakse silmas poorset metalli, mis saadakse punktis 2.C.16.a nimetatud materjalide kokkusurumisel ja paagutamisel metalseks materjaliks, mis sisaldab omavahel ühendatud peeneid poore läbi kogu selle struktuuri. |
2.C.17. Triitium, triitiumiühendid, triitiumi sisaldavad segud, milles triitiumiaatomite suhe vesinikuaatomite suhtes on suurem kui 1:1 000, ning neid sisaldavad tooted ja seadmed.
Märkus: |
Punkt 2.C.17 ei hõlma tooteid ega seadmeid, milles triitiumisisaldus on kuni 1,48 × 10 GBq. |
2.C.18. Heelium-3 (3He) või seda sisaldavad segud ning tooted ja seadmed, mis neid sisaldavad.
Märkus: |
Punkt 2.C.18 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mis sisaldavad vähem kui 1 g heelium-3. |
2.C.19. Radionukleiidid, mis on sobivad looma alfa-n reaktsioonil põhinevaid neutronallikaid:
aktiinium-225 |
kuurium-244 |
poloonium-209 |
aktiinium-227 |
einsteinium-253 |
poloonium-210 |
kalifornium-253 |
einsteinium-254 |
raadium-223 |
kuurium-240 |
gadoliinium-148 |
toorium-227 |
kuurium-241 |
plutoonium-236 |
toorium-228 |
kuurium-242 |
plutoonium-238 |
uraanium-230 |
kuurium-243 |
poloonium-208 |
uraanium-232 |
järgmisel kujul:
a. |
elementkujul; |
b. |
ühenditena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem; |
c. |
segudena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem; |
d. |
eelnimetatuid sisaldavate toodete või seadmetena. |
Märkus: |
Punkt 2.C.19 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mille aktiivsus on väiksem kui 3,7 GBq. |
2.C.20. Reenium ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti reeniumi, ning reeniumi- ja volframisulamid, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti kõiki reeniumi ja volframi kombinatsioone, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja |
b. |
massiga üle 20 kg. |
2.D. TARKVARA
Puuduvad.
2.E. TEHNOLOOGIA
2.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia” punktides 2.A – 2.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
3. URAANI ISOTOOPIDE ERALDAMISE SEADMED JA KOMPONENDID (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)
3.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
3.A.1. Sagedusmuundurid või generaatorid, mida saab kasutada muutuva või fikseeritud sagedusega mootorajamina ja millel on kõik järgmised omadused:
NB 1! |
Sagedusmuundurid ja generaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud gaasilise tsentrifugaaleraldusprotsessi jaoks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul). |
NB 2! |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud sagedusmuundurite või generaatorite jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, et vastata allpool nimetatud parameetritele, on hõlmatud punktidega 3.D.2 ja 3.D.3. |
a. |
mitmefaasiline väljund, mis annab 40 VA või suurema võimsuse; |
b. |
töötab sagedusel 600 Hz või rohkem ja |
c. |
sageduse stabiilsus parem (väiksem) kui 0,2 %. |
Märkused:
1. |
Punkt 3.A.1 hõlmab konkreetsete tööstusmasinate ja/või tarbekaupade (tööpingid, sõidukid jne) jaoks ette nähtud sagedusmuundureid üksnes siis, kui need vastavad pärast eemaldamist eespool nimetatud parameetritele ning kui üldmärkusest nr 3 ei tulene teisiti. |
2. |
Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas konkreetne sagedusmuundur vastab eespool nimetatud parameetritele, võttes arvesse riist- ja tarkvara piiranguid. |
Tehnilised märkused:
1. |
Sagedusmuundureid punkti 3.A.1 tähenduses tuntakse ka konverterite või inverteritena. |
2. |
Punktis 3.A.1 nimetatud parameetritele võivad vastata sellised turustatavad seadmed nagu: generaatorid, elektroonilised katseseadmed, vahelduvvooluallikad, reguleeritava kiirusega mootorajamid, kiirusmuutmisseaded, sagedusmuundurid, reguleeritava sagedusega ajamid või reguleeritava kiirusega elektriajamid. |
3.A.2. Järgmised laserid, laservõimendid ja ostsillaatorid:
a. |
vaseaurude laserid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
b. |
argoonioonlaserid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
c. |
neodüümlisandiga laserid (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on 1 000–1 100 nm ning millel on üks järgmistest omadustest:
|
d. |
timmitavad impulss-ühemoodilised värvilaser-ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:
|
e. |
timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:
|
f. |
aleksandriitlaserid, millel on kõik järgmised omadused:
|
g. |
süsinikdioksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:
|
h. |
impulssergastusega eksimeerlaserid (XeF, XeCl, KrF), millel on kõik järgmised omadused:
|
i. |
paravesinikul Ramani muundurid, mis on projekteeritud tööks väljundi lainepikkusel 16 μm ja mille kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
j. |
süsinikoksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:
|
3.A.3. Klapid, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
nimisuurus 5 mm või rohkem; |
b. |
omab lõõtstihendit ning |
c. |
täielikult valmistatud alumiiniumist, alumiiniumisulamist, niklist või niklisulamist, mis sisaldab 60 massiprotsenti või rohkem niklit, või sellega kaetud. |
Tehniline märkus: |
Erinevate sisendava ja väljundava läbimõõtudega klappide korral tähistab punktis 3.A.3.a nimisuurus väikseimat läbimõõtu. |
3.A.4. ülijuhtivad solenoid-elektromagnetid, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
võimaldavad tekitada magnetvälja tugevusega üle 2 tesla; |
b. |
pikkuse ja sisediameetri suhe 2 või rohkem; |
c. |
sisediameeter üle 300 mm ja |
d. |
50 % solenoidi südamiku keskses ruumalas on magnetvälja ühetasasus parem kui 1 %. |
Märkus: |
Punkt 3.A.4 ei hõlma magneteid, mis on spetsiaalselt projekteeritud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi jaoks ja eksporditud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi osadena.
|
3.A.5. Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 100 V või rohkem voolutugevusel 500 A või rohkem ja |
b. |
voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %. |
3.A.6. Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 20 kV või rohkem voolutugevusel 1 A või rohkem ja |
b. |
voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %. |
3.A.7. Rõhuandurid, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku ja millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
rõhutundlikud elemendid, mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumisulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere; |
b. |
tihendid (kui need on olemas), mis on vajalikud rõhuandurite tihendamiseks ja vahetus kontaktis protsessikeskkonnaga ning mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumsulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere ja |
c. |
millel on üks järgmistest omadustest:
|
Tehnilised märkused:
1. |
Punktiga 3.A.7 hõlmatud rõhuandurid on seadmed, mis muudavad rõhkude mõõtmistulemused signaaliks. |
2. |
Punkti 3.A.7 tähenduses sisaldab „täpsus” mittelineaarsust, hüstereesi ja ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust. |
3.A.8. Vaakumpumbad, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
sisendtoru läbimõõt on 380 mm või rohkem, |
b. |
pumpamise kiirus 15 m3/s või suurem ja |
c. |
võimeline saavutama paremat piirvaakumit kui 13,3 mPa. |
Tehnilised märkused:
1. |
Pumpamise kiirus on määratud mõõtepunktis kas gaasilise lämmastiku või õhu abil. |
2. |
Piirvaakum on määratud pumba sisendis suletud pumba sisendi korral. |
3.A.9 Lõõtstihendiga tigukompressorid ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumbad, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
tagavad sissetõmbetootlikkuse 50 m3/h või enam; |
b. |
tagavad rõhutõusuastme 2:1 või enam ja |
c. |
mille kõik pinnad puutuvad kokku protsessigaasiga, mis on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:
|
Tehnilised märkused:
1. |
Tigukompressorite ja hõrendus-tigupumpade puhul on poolkaarekujulised gaasitaskud ühe või mitme paari omavahel haakuva spiraalse tiiviku või ratta vahel, millest üks liigub ja teine on paigal. Liikuv ratas liigub ümber paigalseisva ratta; see ei pöörle. Kui liikuv ratas liigub ümber paigalseisva ratta, siis gaasitaskud muutuvad seadme väljundava suunas liikudes väiksemaks (st need surutakse kokku). |
2. |
Lõõtstihendiga tigukompressorite ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumpade puhul on protsessigaas pumba õlitatud osadest ja välisõhust täielikult isoleeritud metall-lõõtsaga. Lõõtsa üks ots on kinnitatud liikuva ratta külge ja teine pumba paigalseisva korpuse külge. |
3. |
Fluoropolümeerid hõlmavad muu hulgas järgmisi materjale:
|
3.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
3.B.1. Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on suurem kui 250 g fluori tunnis.
3.B.2. Rootorite tootmis- ja koostamisseadmed, rootorite joondamisseadmed ning lõõtsade vormimiseks mõeldud tornid ja stantsid:
a. |
rootori koostamise seadmed gaastsentrifuugi rootortoru sektsioonide, tõkestite ja otsakorkide monteerimiseks;
|
b. |
rootori joondamise seadmed gaasitsentrifuugi rootori torusektsioonide reastamiseks ühisele teljele;
|
c. |
lõõtsa stantsimise tornid ja matriitsid, mis on ette nähtud ühe keeruga lõõtsade tootmiseks.
|
3.B.3. Tsentrifugaalsed mitmetasandilised balansseerpingid, jäigalt kinnitatud või teisaldatavad, horisontaalsed või vertikaalsed, nagu:
a. |
tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud painduvate, vähemalt 600 mm pikkuste rootorite tasakaalustamiseks ja millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud õõnsate silindriliste rootorikomponentide tasakaalustamiseks ning millel on kõik järgnevad omadused:
|
3.B.4. Järgmised elementaarkiu poolimispingid ja nendega seotud seadmed:
a. |
elementaarkiu poolimispingid, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide koordineerimis- ja programmeerimisseadmed; |
c. |
punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide täpsustornid. |
3.B.5. Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on projekteeritud või varustatud ühe või mitme iooniallikaga, võimaldades maksimaalset ioonkiirte voolu 50 mA või rohkem.
Märkused:
1. |
Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, mis võimaldavad rikastada stabiilseid isotoope ja uraani isotoope.
|
2. |
Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, millel mõlemad, nii iooniallikad kui ka kollektorid võivad asuda kas magnetväljas või väljaspool magnetvälja. |
Tehniline märkus: |
Üks 50 mA suurune iooniallikas ei suuda looduslikust uraanist toota aastas rohkem kui 3 g eraldatud kõrgrikastatud uraani. |
3.B.6. Massispektromeetrid, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 230 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 230-st, ning nende iooniallikaid:
NB! |
Massispektromeetrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jooksvaks UF6 proovide analüüsimiseks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul). |
a. |
induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS); |
b. |
huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS); |
c. |
termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS); |
d. |
elektronpommitusega massispektromeetrid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
e. |
massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele. |
Tehnilised märkused:
1. |
Punktis 3.B.6.d kirjeldatakse massispektromeetreid, mida tavaliselt kasutatakse UF6 gaasi proovide isotoobianalüüsiks. |
2. |
Punktis 3.B.6.d osutatud elektronpommitusega massispektromeetreid nimetatakse ka elektronlöök-massispektromeetriteks või elektronionisatsiooni massispektromeetriteks. |
3. |
„Külmalõks” punktis 3.B.6.d.2 on seade, mis püüab gaasimolekulid lõksu nende külmadele pindadele kondenseerimise või külmutamise teel. Selle punkti tähenduses ei ole suletud ahelaga gaasilise heeliumi krüogeenne vaakumpump „külmalõks”. |
3.C. MATERJALID
Puuduvad.
3.D. TARKVARA
3.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.B.3 või 3.B.4 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
3.D.2. „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 3.A.1 hõlmamata seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks, ning mis vastab punktis 3.A.1 nimetatud parameetritele või ületab neid.
3.D.3 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 3.A.1 hõlmatud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks.
3.E. TEHNOLOOGIA
3.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 3.A – 3.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
4. RASKE VEE TOOTMISE TEHASE JAOKS ASJAKOHASED SEADMEDCommande ZA sans blanc avant! -- FI 2004/06/001(muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)
4.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
4.A.1. Spetsiaalsed topendid, mida võib kasutada raske vee eraldamiseks tavalisest veest ja millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
valmistatud fosforpronksvõrgust, mida on märguvuse parandamiseks keemiliselt töödeldud ja |
b. |
projekteeritud kasutamiseks vaakumdestillatsioonikolonnides. |
4.A.2. Pumbad, mis tsirkuleerivad kontsentreeritud või lahjendatud kaaliumamiidi katalüsaatorlahuseid vedelas ammoniaagis (KNH2/NH3) ja millel on kõik järgmised omadused:
a. |
õhutihedad (st hermeetiliselt suletud), |
b. |
tootlikkusega 8,5 m3/h või rohkem ja |
c. |
üks järgmistest omadustest:
|
4.A.3. Turboekspandrid või turboekspander-kompressorgarnituurid, millel on järgmised omadused:
a. |
projekteeritud töötamiseks väljundtemperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal ja |
b. |
projekteeritud vesinikgaasi tootlikkus on 1 000 kg/h või suurem. |
4.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
4.B.1. Järgmised vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid ja nende sisekontaktorid:
NB! |
Spetsiaalselt raske vee tootmiseks projekteeritud või valmistatud kolonnide kohta vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud). |
a. |
vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnid, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
Punktis 4.B.1.a nimetatud vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnide jaoks ette nähtud sisekontaktorid.
|
4.B.2. Vesiniku krüodestillatsiooni kolonnid, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
projekteeritud tööks temperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal; |
b. |
projekteeritud töötama siserõhul 0,5–5 MPa; |
c. |
valmistatud:
|
d. |
sisediameetriga 30 cm või rohkem ning „tegeliku pikkusega” 4 m või üle selle.
|
4.B.3. [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]
4.C. MATERJALID
Puuduvad.
4.D. TARKVARA
Puuduvad.
4.E. TEHNOLOOGIA
4.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 4.A – 4.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
5. TESTIMIS- JA MÕÕTMISSEADMED TUUMALÕHKESEADMETE ARENDAMISEKS
5.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
5.A.1. Fotokordistitorud, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
fotokatoodi pindala on suurem kui 20 cm2 ja |
b. |
anoodimpulsi tõusuaeg on lühem kui 1 ns. |
5.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
5.B.1. Impulssröntgenikiirguse generaatorid või impulsselektronkiirendid, millel on mis tahes järgmine omaduste kombinatsioon:
a. |
|
b. |
|
Märkus: |
Punkt 5.B.1 ei hõlma kiirendeid, mida kasutatakse muude seadmete komponentidena, mille eesmärgiks ei ole elektronkiire- või röntgenikiirguse tekitamine (nt elektronmikroskoopia) või mis on ette nähtud kasutamiseks meditsiinis. |
Tehnilised märkused:
1. |
Hüvetegur (K) on defineeritud järgmiselt: K = 1,7 × 103 V2.65Q. V on elektronide tippenergia megaelektronvoltides. Kui kiirendi impulsi kestus on 1 μs või lühem, siis Q tähistab kogu kiirendatud laengut kulonites. Kui kiirendi impulsi kestus on pikem kui 1 μs, siis tähistab Q 1 μs jooksul kiirendatud maksimaalset laengut. Q on võrdne elektronkiire voolu i amprites integraaliga aja t suhtes sekundites, üle impulsi kestuse (Q = ƒ idt). |
2. |
Tippvõimsus = (tipp-pinge voltides) × (elektronkiire tippvool amprites). |
3. |
Kiirendites, mis põhinevad mikrolaine õõnesresonaatoritel, loetakse impulsi kestuseks järgmistest väikseim: kas 1 μs või ühe mikrolaine modulaatoriimpulsi tekitatud kokkusurutud kiirepaketi kestus. |
4. |
Kiirendites, mis põhinevad mikrolaine õõnesresonaatoritel, loetakse kiire tippvoolu väärtuseks kokkusurutud kiirepaketi keskmistatud voolu väärtust selle kiirepaketi kestel. |
5.B.2. Suure lõppkiirusega relvasüsteemid (raketikütus, gaas, mähis, elektromagnetilist ja elektrotermilist tüüpi ning teised edasiarendatud süsteemid), mis on võimelised kiirendama mürsku kiiruseni 1,5 km/s või rohkem.
Märkus: |
See punkt ei hõlma relvi, mis on spetsiaalselt projekteeritud kineetilise energiaga relvasüsteemide jaoks. |
5.B.3. Kiirkaamerad ja pildindusseadmed ning nende komponendid:
NB! |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud kaamerate jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, või pildindusseadmed eespool nimetatud parameetritele vastamiseks on hõlmatud punktidega 5.D.1 ja 5.D.2. |
a. |
vöötkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
|
b. |
kaaderkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
|
c. |
järgmised tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
|
5.B.4. [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]
5.B.5. Järgmised eriseadmed hüdrodünaamiliste katsete jaoks:
a. |
kiiruse mõõtmise interferomeetrid, mis on ette nähtud üle 1 km/s kiiruste mõõtmiseks ajavahemike vältel, mis on lühemad kui 10 μs. |
b. |
löögisurve mõõturid, mis on võimelised mõõtma rõhku, mis on suurem kui 10 GPa, sealhulgas manganiiniga, üterbiumiga ja polüvinülideen-bifluoriidiga tehtud (PVBF, PVF2) kalibraatorid; |
c. |
kvartsist rõhuandurid, suurematele rõhkudele kui 10 GPa. |
Märkus: |
Punkt 5.B.5.a hõlmab kiiruse mõõtmise interferomeetreid, nagu kiiruse interferomeeter-süsteem mis tahes reflektori jaoks (VISAR), Doppleri laserinterferomeetrid (DLI) ja Doppleri valgus-kiirusmõõturid (PDV), mida tuntakse ka heterodüün-kiirusmõõturitena (Het-V). |
5.B.6. Kiired impulssgeneraatorid ja nende impulssliidesed ning millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
väljundpinge üle 6 V, aktiivkoormusel vähem kui 55 oomi ja |
b. |
„impulsi siirdeaeg” 500 ps või vähem. |
Tehnilised märkused:
1. |
Punktis 5.B.6.b on „impulsi siirdeaeg” defineeritud kui ajavahemik pinge amplituudi väärtuste 10 % ja 90 % vahel. |
2. |
Impulssliidesed on impulsside formeerimise lülitused, mis on mõeldud võtma vastu pinge hüppefunktsiooni ja seda kujundama mitmesuguste kujudega impulssideks, sealhulgas nelinurkseteks, kolmnurkseteks, hüppelisteks, eksponentsiaalseteks või üksiktsükliliseks. Impulssliidesed võivad olla impulssgeneraatorisse sisse ehitatud, seadme pistikmooduliks või väliselt ühendatavaks seadmeks. |
5.B.7. Sulustusanumad, kambrid, konteinerid ja muud sarnased mahutid, mis on projekteeritud brisantlõhkeainete või -seadmete katsetamiseks ja millel mõlemal on järgmised omadused:
a. |
need on projekteeritud selliselt, et need on võimelised sulustama plahvatust, mis on ekvivalentne 2 kg trinitrotolueeniga (TNT) või sellest suurem; ja |
b. |
neil on konstruktsioonielemendid või funktsioonid, mis võimaldavad diagnostilise või mõõtmisalase teabe edastamist reaalajas või hilinemisega. |
5.C. MATERJALID
Puuduvad.
5.D. TARKVARA
5.D.1. „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 5.B.3 hõlmamata seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks, ning mis vastab punktis 5.B.3 nimetatud parameetritele või ületab neid.
5.D.2. „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 5.B.3 hõlmatud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks.
5.E. TEHNOLOOGIA
5.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 5.A – 5.D. nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
6. TUUMALÕHKESEADMETE KOMPONENDID
6.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
6.A.1. Detonaatorid ja mitmepunktilised initsieerimissüsteemid:
a. |
elektriliselt juhitavad lõhkeaine detonaatorid:
|
b. |
süsteemid, mis kasutatavad üksik- või mitmikdetonaatoreid, mis on ette nähtud üle 5 000 mm2 lõhkeainepinna peaaegu samaaegseks initsieerimiseks ühe süütesignaaliga nii, et initsieerimise ajaline ulatus üle kogu pinna oleks vähem kui 2,5 μs. |
Märkus: |
Punkt 6.A.1 ei hõlma detonaatoreid, mis kasutavad üksnes initsieerivaid lõhkeained, nt pliiasiidi. |
Tehniline märkus: |
Punktis 6.A.1 nimetatud detonaatorite puhul kasutatakse väikest elektrijuhti (silda, sildtraati või fooliumi), mis aurustub plahvatuslikult, kui kiire suurevooluline elektriline impulss seda läbib. Muude detonaatorite kui lööksütiku puhul vallandab plahvatav elektrijuht keemilise detonatsiooni elektrit juhtivas ja väga plahvatusohtlikus materjalis, nt PETN (pentaerütritooltetranitraat). Lööksütiku puhul paiskab elektrijuhi plahvatuslik vaporisatsioon lööknõela teisele poole tühimikku ning lööknõela põrge lõhkeaine pihta vallandab keemilise detonatsiooni. Mõnede mudelite puhul paisatakse lööknõel magnetvälja abil. Plahvatava lehtmetalliga detonaator võib tähendada nii EB-detonaatorit kui lööksütikuga detonaatorit. Samuti kasutatakse mõnikord sõna „initsiaator” sõna „detonaator” asemel. |
6.A.2. Süütesüsteemid ja vastavad suure voolu impulssgeneraatorid:
a. |
lõhkeainete detonaatorite initsieerimissüsteemid, kaasa arvatud elektrooniliselt laetud ja optiliselt juhitavad detonaatorite süsteemid, mis on projekteeritud juhtima eespool punktis 6.A.1 nimetatud mitmikkontrolli detonaatoreid; |
b. |
moodul-elektriimpulsi generaatorid (pulsarid), millel on kõik järgmised tehnilised omadused:
|
c. |
Mikro-dünamod (micro-firing units), millel on kõik järgmised omadused:
|
6.A.3. Lülitusseadmed:
a. |
külmkatoodiga lambid, gaasiga täidetult või mitte, mis töötavad analoogiliselt kaitsesädemikuga ja millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
ümberlülitatavad sädevahemikud, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
c. |
kiirlülitustoimega moodulid või sõlmed, millel on kõik järgmised tehnilised omadused:
|
6.A.4. Impulsi vabastamise kondensaatorid, millel on üks järgmistest omaduste kombinatsioonidest:
a. |
|
b. |
|
6.A.5. Neutronite genereerimise süsteemid, kaasa arvatud lambid, millel on mõlemad järgmised omadused:
a. |
need on ette nähtud tööoperatsioonide täitmiseks ilma välise vaakumsüsteemita ning |
b. |
|
6.A.6. Liistakujooned, mis annavad madalinduktiivsuse raja detonaatoritele ja millel on järgmised omadused:
a. |
nimipinge suurem kui 2 kV ja |
b. |
induktiivsus väiksem kui 20 nH. |
6.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
6.C. MATERJALID
6.C.1. Brisantlõhkeained või segud, mis sisaldavad üle 2 massiprotsendi mõnda järgmist:
a. |
tsüklotetrametüleentetranitramiin (HMX) (CAS 2691-41-0); |
b. |
tsüklotrimetüleentrinitramiin (HMX) (CAS 121-82-4); |
c. |
triaminotrinitrobenseen (TATB) (CAS 3058-38-6); |
d. |
aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-nitrobensofurasaan-1-oksiid (ADNBF) (CAS 97096-78-1); |
e. |
1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen (DADE või FOX7) (CAS 145250-81-3); |
f. |
2,4-dinitroimidasool (CAS 5213-49-0); |
g. |
diaminoasoksüfurasaan (DAAOF või DAAF) (CAS 78644-89-0); |
h. |
triaminotrinitrobenseen (DATB) (CAS 1630-08-6); |
i. |
dinitroglükooluriil (DNGU või DINGU) (CAS 55510-04-8); |
j. |
2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (PYX) (CAS 38082-89-2); |
k. |
(3,3′-diamino-2,2′,4,4′′,6,6′-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (DIPAM ) (CAS 17215-44-0); |
l. |
diaminoasofurasaan (DAAzF) (CAS 78644-90-3); |
m. |
1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin (TNP) (CAS 229176-04-9); |
n. |
heksanitrostilbeen (HNS) (CAS 20062-22-0) või |
o. |
mis tahes lõhkeaine, mille kristalne tihedus on üle 1,8 g/cm3 ja detonatsiooni kiirus üle 8 000 m/s. |
6.D. TARKVARA
Puuduvad.
6.E. TEHNOLOOGIA
6.E.1. Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 6.A – 6.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II LISA
Artiklis 3a osutatud muude kaupade ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara, loetelu
SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED
1. |
Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade kirjeldustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
2. |
Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta osutatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele. |
3. |
Ülakomadega (‘…’) märgitud terminite määratlused on esitatud vastava kauba tehnilises märkuses. |
4. |
Jutumärkides („…”) märgitud terminite määratlused on esitatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
ÜLDMÄRKUSED
1. |
Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.
|
2. |
Käesolevas lisas nimetatud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu. |
ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN)
(Lugeda koos II.B osaga)
1. |
Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II.B osa alusel. |
2. |
„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes. |
3. |
Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 või käesolevale määrusele lubatud. |
4. |
„Tehno”siirde kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes. |
II.A. KAUBAD
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.001 |
Järgmised õõskatoodiga lambid:
|
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.002 |
Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500–650 nm. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.003 |
Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500–650 nm. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.004 |
Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500–650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500–650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.005 |
Muud kui punktis 0A001 nimetatud tuumareaktori vanni osad ja katsetamise seadmed:
|
0A001 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.006 |
Muud kui punktis 0A001.j või 1A004.c nimetatud tuumaohu tuvastamissüsteemid tuumamaterjalidega seotud radioaktiivsete materjalide ja kiirguse avastamiseks, identifitseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
0A001.j 1A004.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.007 |
Alumiiniumisulamist või 304, 304L või 316L tüüpi roostevabast terasest lõõtstihendiga klapid.
|
0B001.c.6 2A226 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.008 |
Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10– 6 K– 1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir).
|
0B001.g.5, 6A005.e |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.009 |
Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10– 6K– 1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid). |
0B001.g, 6A005.e.2 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.010 |
Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud. |
2B350 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.011 |
Muud kui punktis 0B002.f.2 või 2B231 nimetatud vaakumpumbad:
lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad. |
0B002.f.2, 2B231 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.012 |
Varjestatud kambrid radioaktiivsete ainete töötlemiseks, ladustamiseks ja käitlemiseks (kuumad kambrid). |
0B006 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.013 |
Muu kui punktis 0C001 nimetatud ‘looduslik uraan’, ‘vaesestatud uraan’ või toorium metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul ja materjalid, mis sisaldavad ühte või mitut eelnevalt nimetatud ainet. |
0C001 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.014 |
Detonatsioonkambrid, mille plahvatusenergia summutusvõime on üle 2,5 kg TNT-ekvivalendi. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.015 |
Radioaktiivsetele isotoopidele, radioaktiivse kiirguse allikatele ja radionukliididele ettenähtud ‘kinnasboksid’. Tehniline märkus: ‘kinnasboks’ on seade, mis kaitseb seadmesse paigutatud ainest lähtuvate ohtlike aurude, osakeste ja kiirguse eest seadmest väljaspool asuvat kasutajat, kes käsitleb või töötleb ainet seadme osaks olevate manipulaatorite või kinnastega. |
0B006 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.016 |
Vesiniksulfiidi seireks ja avastamiseks ettenähtud pidevalt käitatavad süsteemid ja detektorid. |
0A001 0B001.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A0.017 |
Heeliumilekke detektorid. |
0A001 0B001.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.001 |
Bis (2-etüülheksüül) fosforhappelahusti (HDEHP või D2HPA) CAS 298-07-7 mis tahes mahus ja mille puhtus on üle 90 %. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.002 |
Fluorgaas (CAS number: 7782-41-4), mille puhtus on üle 95 %. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.003 |
Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400 mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist:
|
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.004 |
Tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid.
|
1A004.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.005 |
Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 100 g fluori tunnis.
|
1B225 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.006 |
Muud kui punktis 1A225 keelatud katalüsaatorid, mis sisaldavad plaatinat, pallaadiumi või roodiumi, mida saab kasutada vesiniku isotoopide vahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi saamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks. |
1B231, 1A225 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.007 |
Muu kui punktis 1C002.b.4 või 1C202.a nimetatud Alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest:
|
1C002.b.4, 1C202.a |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.008 |
Magnetilised metallid, igat tüüpi ja mis tahes kujul, mille algne magnetiline läbitavus on 120 000 või enam ning mille paksus on 0,05–0,1 mm. |
1C003.a |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.009 |
‘Kiud- või niitmaterjalid’ või prepregmaterjalid:
|
1C010.a 1C010.b 1C210.a 1C210.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.010 |
Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või ‘süsinikkiu eelvormid’:
|
1C010.e. 1C210 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.011 |
Ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida kasutatakse muude kui punktis 1C107 nimetatud atmosfääri taassisenevate lennuaparaatide ninamike otste ja ‘rakettide’ düüside valmistamiseks. |
1C107 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.012 |
Muu kui punktis 1C116 või 1C216 nimetatud ‘martensiitvanandatud teras’, mille tõmbetugevus on temperatuuril 293 K (20 °C) 2 050 MPa või rohkem. Tehniline märkus: ‘martensiitvanandatud teras’ tähistab antud juhul vanandatud martensiitterast enne ja pärast termotöötlust. |
1C216 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.013 |
Volfram, tantaal, volframkarbiid, tantaalkarbiid ja nende sulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
1C226 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.014 |
Metalse koobalti, neodüümi või samaariumi pulber või nende sulamid või segud, milles on vähemalt 20 massiprotsenti koobaltit, neodüümi või samaariumi ja osakeste suurus alla 200 μm. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.015 |
Puhas tributüülfosfaat (TBP) [CAS nr 126-73-8] või segu, milles on üle 5 massiprotsendi TBP-d. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.016 |
Muu kui punktide 1C116, 1C216 või II.A1.012 all keelatud vanandatud martensiitteras. Tehniline märkus: vanandatud martensiitterased on rauasulamid, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.017 |
Järgmised metallid, metallipulbrid ja materjalid:
|
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.018 |
Pehmed magnetsulamid, mille keemiline koostis on järgmine:
|
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.019 |
Muud kui käesoleva määruse I või II lisas (punktides II.A1.009 ja II.A1.010) keelatud või määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas nimetatud „kiud või -niitmaterjalid” või prepregmaterjalid järgmiselt:
|
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.020 |
Legeerteraslehed ja -plaadid, millel on järgmised omadused:
Tehniline märkus: ‘nitreeritud roostevabal dupleksterasel’ on kahefaasiline mikrostruktuur, mille moodustavad ferriit- ja austeniitterase terad ja neile mikrostruktuuri stabiliseerimiseks lisatud lämmastik. |
1C116 1C216 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.021 |
Süsinik-süsinik-komposiitmaterjal. |
1A002.b.1 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.022 |
Töötlemata või pooltöödeldud niklisulamid, milles on vähemalt 60 massiprotsenti niklit. |
1C002.c.1.a |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.023 |
Titaanisulamlehed ja -plaadid, mille tõmbetugevus 900 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K).
|
1C002.b.3 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.024 |
Raketikütused ja raketikütuste keemilised komponendid:
Tehniline märkus: see punkt hõlmab puhtaid aineid ja segusid, milles mõnda nimetatud kemikaali on vähemalt 50 %. |
1C111 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.025 |
‘Määrdeained’, mis sisaldavad oluliste koostisosadena mis tahes järgmist elementi:
‘Määrdeained’ on õlid ja vedelikud. |
1C006 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A1.026 |
Berülliumvasest ja vaskberülliumist plaat-, leht-, riba- ja valtsvarbmaterjal; sulami koostisese kuuluvad vask ning muud ained, kusjuures vask moodustab sulami massist suurema osa ning berülliumi osatähtsus on alla 2 massiprotsendi. |
1C002.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.001 |
Muud kui punktis 2B116 nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja osad:
Tehniline märkus: ‘tühi aluslaud’ tähendab tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid. |
2B116 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.002 |
Järgmised tööpingid ning nende osad ja arvjuhtimismoodulid:
|
2B201.b 2B001.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.003 |
Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed:
Tehniline märkus: indikaatorite pead on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna. |
2B119 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.004 |
Muud kui punktis 2B225 nimetatud kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest:
|
2B225 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.006 |
Järgmised temperatuuril üle 400 °C töötavad ahjud:
|
2B226 2B227 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.007 |
Muud kui punktis 2B230 nimetatud „rõhuandurid”, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0–200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused:
|
2B230 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.008 |
Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid) ning selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad ja vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:
|
2B350.e |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.009 |
Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud:
Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ning väiksem kui 30 m2, ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud järgmistest materjalidest:
Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust. |
2B350.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.010 |
Muud kui punktis 2B350.i nimetatud korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa) ning selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud järgmistest materjalidest:
Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust. |
2B350.i |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.011 |
Tsentrifugaalseparaatorid, mis ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimaldavad pidevat separeerimist ning mis on toodetud järgmistest materjalidest:
|
2B352.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.012 |
Niklist või niklisulamist paagutatud metallfiltrid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit.
|
2B352.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.013 |
Muud kui punktidega 2B009, 2B109 ja 2B209 hõlmatud trugimis- ja tõukamispingid, mille valtsimisjõud on üle 60 kN, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. Tehniline märkus: punkti II.A2.013 tähenduses käsitatakse pinke, milles trugimis- ja tõukamisfunktsioonid on kombineeritud, tõukamispinkidena. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.014 |
Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid) ning selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad ja vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:
Tehniline märkus: ‘süsinikgrafiit’ on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 % või rohkem. |
2B350.e |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.015 |
Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud:
Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ning väiksem kui 30 m2 ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:
Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust. |
2B350.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.016 |
Muud kui punktis 2B350.i nimetatud korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa) ning selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on:
Tehniline märkus: mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust. |
2B350.i |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.017 |
Järgmiste metallide, keraamika ja komposiitmaterjalide eemaldamiseks või lõikamiseks ettenähtud sädeerosioonlõikepink (EDM) ning varras-, sukel- ja traatelektroodid:
|
2B001.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.018 |
Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” koordinaatmõõtemasinad (CMM) või mõõtekontrolliseadmed, millel kolmemõõtmeline (ruumiline) lubatud piirviga (MPPE) on seadme tööpiirkonna igas punktis (st telgede pikkuse ulatuses) võrdne või väiksem (parem) kui (3 + L/1 000) μm (L on mõõdetud pikkus millimeetrites), mõõdetud vastavalt ISO standardile 10360-2 (2001), ning selleks ettenähtud mõõtepead. |
2B006.a 2B206.a |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.019 |
Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” elektronkiir-keevitusmasinad ja nende jaoks ettenähtud osad. |
2B001.e.1.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.020 |
Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” elektronkiirkeevitus- ja elektronkiir-lõikamismasinad ning nende jaoks ettenähtud komponendid. |
2B001.e.1.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.021 |
Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” plasmalõikamismasinad ja nende jaoks ettenähtud komponendid. |
2B001.e.1 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.022 |
Rootoritele ning pöördseadmete ja -masinatele ettenähtud vibratsioonikontrolliseadmed, mis on võimelised mõõtma sagedusi vahemikus 600–2 000 Hz. |
2B116 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.023 |
Vedelikrõngasvaakumpumbad ja nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud osad. |
2B231 2B350.i |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.024 |
Labavaakumpumbad ja nende osad.
|
2B231 2B235.i 0B002.f |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A2.025 |
Järgmised õhufiltrid, mille vähemalt üks füüsiline mõõde on suurem kui 1 000 mm:
|
2B352.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A3.001 |
Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
3A227 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A3.002 |
Muud kui punktis 3A233 või 0B002.g nimetatud massispektromeetrid, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 200 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 200st, ning nende iooniallikad:
|
3A233 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A3.003 |
Spektromeetrid ja difraktomeetrid, mis on kavandatud metallide või sulamite koostiselementide või nende sisalduse määramiseks ilma materjali keemilise lagundamiseta. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A3.004 |
Muud kui punktis 0B001 või 3A225 nimetatud sagedusmuutjad või generaatorid, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud osad ja tarkvara:
Tehniline märkus: sagedusmuundureid tuntakse ka konverterite või inverteritena.
|
3A225 0B001.b.13 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.001 |
Ütrium-alumiinium-granaadist (YAG) vardad |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.002 |
Muud kui punktides 6A002 ja 6A004.b nimetatud optilised seadmed ning osad: infrapunaoptika lainepikkuste vahemikus 9 000–17 000 nm ja selle osad, sealhulgas kaadmiumtelluurist (CdTe) osad. |
6A002 6A004.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.003 |
Lainefrondi korrigeerimissüsteemid kasutamiseks koos laserkiirega, mille läbimõõt ületab 4 mm, ja nende jaoks spetsiaalselt kavandatud komponendid, sealhulgas juhtsüsteemid, lainefrondi detektorid ja ‘deformeeritavad peeglid’, sealhulgas bimorfsed peeglid.
|
6A003 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.004 |
Argoonioon-„laserid”, mille keskmine väljundvõimsus on 5 W või rohkem.
|
6A005.a.6 6A205.a |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.005 |
Järgmised pooljuht-„laserid” ja nende osad:
|
6A005.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.006 |
Timmitavad pooljuht-„laserid” ja timmitavate pooljuht-‘laserite’ massiivid lainepikkuse vahemikus 9–17 μm, ning pooljuht-‘laserite’ liitmassiivid, mis sisaldavad vähemalt ühte nimetatud lainepikkusega timmitavate pooljuht-‘laserite’ massiivi.
|
6A005.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.007 |
Järgmised „timmitavad”„tahkislaserid” ja nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud osad:
|
6A005.c.1 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.008 |
Neodüümlisandiga „laserid” (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 000 nm, kuid mitte üle 1 100 nm, ja väljundenergia üle 10 J impulsi kohta.
|
6A005.c.2 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.009 |
Järgmised akustooptika komponendid:
|
6A203.b.4.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.010 |
Muud kui punktis 6A203.c. nimetatud kiirguskindlad kaamerad või nende jaoks ettenähtud läätsed, mis on spetsiaalselt kavandatud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 50 × 3 Gy (räni) (5 × 10 rad (räni)) ilma nende töövõimet halvendamata. Tehniline märkus: termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides. |
6A203.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.011 |
Timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:
|
6A205.c |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.012 |
Süsinikdioksiidimpulss-„laserid”, millel on kõik järgmised omadused:
|
6A205.d |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.013 |
Vaseaurude ‘laserid’, millel on mõlemad järgmised omadused:
|
6A005.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.014 |
Süsinikoksiidimpulss-‘laserid’, millel on kõik järgmised omadused:
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.015 |
Elektritoitega ‘vaakummeetrid’, mille mõõtetäpsus on vähemalt (parem kui) 5 %. ‘Vaakummeetrid’ on Pirani, Penningi ja mahtuvuslikud manomeetrid. |
0B001.b |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A6.016 |
Järgmised mikroskoobid ning nendega seotud seadmed ja detektorid:
|
6B |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A7.001 |
Inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:
|
7A003 7A103 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A7.002 |
Piesoelektrilise keraamilise anduriga kiirendusmõõturid, mille tundlikkus on vähemalt 1 000 mV/g. |
7A001 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A9.001 |
Püropoldid. |
— |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A9.002 |
Rakettmootori tõukejõu mõõtmise ‘koormusandurid’, mis võimaldavad käsitleda tõukejõudu üle 30 kN. Tehniline märkus: ‘koormusandurid’ on tõmbe ja surve mõõtmise seadmed ja andurid.
|
9B117 |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
II.A9.003 |
Järgmised gaasielektriturbiinid, nende osad ja muud seadmed:
|
9A001 9A002 9A003 9B001 9B003 9B004 |
II.B. TEHNOLOOGIA
Nr |
Kirjeldus |
Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
II.B.001 |
Eespool II.A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia. Tehniline märkus: mõiste ‘tehnoloogia’ hõlmab tarkvara. |
— |
III LISA
Loetelu raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvatest esemetest, sealhulgas tarkvarast ja tehnoloogiast, millele on osutatud artiklis 4a
Käesolev lisa sisaldab järgmisi tuumatarneriikide grupi loendis loetletud esemeid selles määratletud kujul: Sissejuhatavaid märkusi (1. jagu) tuleks lugeda kui juhendit loetletud esemete täpsete spetsifikatsioonide tõlgendamiseks; need ei sea kahtluse alla nende esemete Iraani eksportimise keeldu, nagu on ette nähtud artikliga 4.
SISUKORD
1. |
SISSEJUHATUS |
a) |
I ja II kategooria kaubad |
b) |
„Lennuulatuse” ja „kasuliku lasti” vastastikune kompenseerimine |
c) |
Üldmärkus tehnoloogia kohta |
d) |
Üldmärkus tarkvara kohta |
e) |
Chemical Abstracts Service'i (CAS) number |
2. |
MÕISTED |
„Täpsus”
„Fundamentaalteaduslikud uuringud”
„Arendus”
„Üldkasutatav”
„Mikroskeem”
„Mikroprogramm”
„Kasulik last”
— |
Ballistilised raketid |
— |
Kanderaketid |
— |
Sondraketid |
— |
Tiibraketid |
— |
Muud mehitamata õhusõidukid (UAV) |
„Tootmine”
„Tootmisseadmed”
„Tootmisrajatised”
„Programm”
„Kiirgust taluv”
„Lennuulatus”
„Tarkvara”
„Tehnoloogia”
„Tehniline abi”
„Tehnilised andmed”
„Kasutamine”
3. |
TERMINOLOOGIA |
„Spetsiaalselt projekteeritud”/ „spetsiaalselt ette nähtud”
„Projekteeritud või kohandatud”
„Mida saab kasutada” või „mis on võimeline/võimelised”/„mis võimaldab/võimaldavad”
„kohandatud”
I KATEGOORIA – PUNKT 1
TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID
1.A.1 |
Terviklikud raketisüsteemid („lennuulatus” ≥ 300km & „kasulik last” ≥ 500kg) |
1.A.2 |
Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) („lennuulatus” ≥ 300km & „kasulik last” ≥ 500kg) |
1.B.1. |
„Tootmisrajatised” |
1.C. |
Puuduvad |
1.D.1. |
„Tarkvara” |
1.D.2. |
„Tarkvara” |
1.E.1. |
„Tehnoloogia” |
I KATEGOORIA – PUNKT 2
TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID, MIDA SAAB KASUTADA TERVIKLIKES KANDEVAHENDITES
2.A.1. |
„Terviklikud alamsüsteemid” |
2.B.1. |
„Tootmisrajatised” |
2.B.2. |
„Tootmisseadmed” |
2.C. |
Puuduvad |
2.D.1. |
„Tarkvara” |
2.D.2. |
„Tarkvara” |
2.D.3. |
„Tarkvara” |
2.D.4 |
„Tarkvara” |
2.D.5. |
„Tarkvara” |
2.D.6. |
„Tarkvara” |
2.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 3
TÕUKEMOOTORI KOMPONENDID JA SEADMED
3.A.1. |
Turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid |
3.A.2. |
Otsevoolu-reaktiivmootorid/ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid/pulseerivad reaktiivmootorid/kombineeritud tsükkelmootorid |
3.A.3. |
Raketimootorite korpused, „isolatsiooni” komponendid ja düüsid |
3.A.4. |
Astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed |
3.A.5. |
Vedela ja suspensioonilaadse raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid |
3.A.6. |
Hübriidrakettmootorid |
3.A.7. |
Radiaalsed kuullaagrid |
3.A.8. |
Vedela raketikütuse mahutid |
3.A.9. |
Turbopropeller-mootorisüsteemid |
3.A.10. |
Põlemiskambrid |
3.B.1. |
„Tootmisrajatised” |
3.B.2. |
„Tootmisseadmed” |
3.B.3. |
Tõukamispingid |
3.C.1. |
„Sisekatend”, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks |
3.C.2. |
Lahtine „isolatsiooni”materjal, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks |
3.D.1. |
„Tarkvara” |
3.D.2. |
„Tarkvara” |
3.D.3. |
„Tarkvara” |
3.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 4
RAKETIKÜTUSED, KEMIKAALID JA RAKETIKÜTUSE TOOTMINE
4.A. |
Puuduvad |
4.B.1. |
„Tootmisseadmed” |
4.B.2. |
„Tootmisseadmed” |
4.B.3.a. |
Perioodilised segistid |
b. |
Pidevsegistid |
c. |
Paiskveskid |
d. |
Metallipulbri „tootmisseadmed” |
4.C.1. |
Komposiitmaterjalid ja nendega kohandatud kahealuselised raketikütused |
4.C.2. |
Kütused |
a. |
Hüdrasiin |
b. |
Hüdrasiini derivaadid |
c. |
Sfäärilistest osakestest alumiiniumpulber |
d. |
Tsirkoonium, berüllium, magneesium või nende metallide sulamid |
e. |
Boor ja boori sulamid |
f. |
Suure energiatihedusega materjalid |
4.C.3. |
Perkloraadid, kloraadid või kromaadid |
4.C.4.a. |
Oksüdeerivad ained – vedelkütuse rakettmootorid |
b. |
Oksüdeerivad ained – tahkekütuse rakettmootorid |
4.C.5. |
Polümeersed ained |
4.C.6. |
Muud raketikütuse lisandid ja toimeained |
a. |
Sideained |
b. |
Tahkestamise reaktsiooni katalüsaatorid |
c. |
Põlemiskiiruse modifikaatorid |
d. |
Estrid ja plastifikaatorid |
e. |
Stabilisaatorid |
4.D.1. |
„Tarkvara” |
4.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 5
(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)
II KATEGOORIA – PUNKT 6
STRUKTUURKOMPOSIITIDE TOOTMINE, PÜROLÜÜTILINE SADESTAMINE JA TIHENDAMINE NING KONSTRUKTSIOONIMATERJALID
6.A.1. |
Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted |
6.A.2. |
Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid |
6.B.1.a. |
Elementaarkiu poolimispingid või kiupaigaldusseadmed |
b. |
Lintimispingid |
c. |
Mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid |
d. |
Kiud- või niitmaterjalide tootmiseks projekteeritud või kohandatud seadmed |
e. |
Spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks projekteeritud või kohandatud seadmed |
6.B.2. |
Düüsid |
6.B.3. |
Isostaatpressid |
6.B.4. |
Keemilise aurustamise-sadestamise ahjud |
6.B.5. |
Seadmete ja protsesside juhtimissüsteemid tihendamiseks ja pürolüüsiks |
6.C.1. |
Vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid ja metalliga kaetud kiust eelvormid |
6.C.2. |
Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid |
6.C.3. |
Pulbriline grafiit |
6.C.4. |
Pürolüütiline või kiudarmeeritud grafiit |
6.C.5. |
Keraamilised komposiitmaterjalid rakettmürskude radoomides kasutamiseks |
6.C.6. |
Ränikarbiidmaterjalid |
6.C.7. |
Volfram, molübdeen ja sulamid |
6.C.8. |
Martensiitvanandatud teras |
6.C.9. |
Titaanstabiliseeritud roostevaba dupleksteras |
6.D.1. |
„Tarkvara” |
6.D.2. |
„Tarkvara” |
6.E.1. |
„Tehnoloogia” |
6.E.2. |
„Tehnilised andmed” |
6.E.3. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 7
(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)
II KATEGOORIA – PUNKT 8
(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)
II KATEGOORIA – PUNKT 9
SEADMESTIK, NAVIGATSIOON JA SUUNA MÄÄRAMINE
9.A.1. |
Integreeritud lennuseadmesüsteemid |
9.A.2. |
Güro- ja astrokompassid |
9.A.3. |
Lineaarsed kiirendusmõõturid |
9.A.4. |
Mis tahes tüüpi güroskoobid |
9.A.5. |
Kiirendusmõõturid või güroskoobid |
9.A.6. |
Inertsiaalsed või muud seadmed |
9.A.7. |
„Integreeritud navigatsioonisüsteemid” |
9.A.8. |
Kolmeteljelised magnetilised suunaandurid |
9.B.1. |
„Tootmisseadmed” ning muud testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed |
9.B.2.a. |
Balansseerpingid |
b. |
Indikaatorite pead |
c. |
Liikumissimulaatorid/pöörlemislauad |
d. |
Positsioneerimislauad |
e. |
Tsentrifuugid |
9.C. |
Puuduvad |
9.D.1. |
„Tarkvara” |
9.D.2. |
Integratsiooni„tarkvara” |
9.D.3. |
Integratsiooni„tarkvara” |
9.D.4. |
Integratsiooni„tarkvara” |
9.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 10
LENNUJUHTIMISSEADMED
10.A.1. |
Hüdraulilised, mehaanilised, elektro-optilised või elektromehaanilised lennujuhtimissüsteemid |
10.A.2. |
Asendi kontrolliseadmed |
10.A.3. |
Lennujuhtimise servoventiilid |
10.B.1. |
Testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed |
10.C. |
Puuduvad |
10.D.1. |
„Tarkvara” |
10.E.1. |
Projekteerimis„tehnoloogia” õhusõiduki kere, tõukejõusüsteemi ja tõstejõu kontrollpindade integreerimiseks |
10.E.2. |
Projekteerimis„tehnoloogia” lennujuhtimise, juhtimissüsteemi ja tõukejõu andmete integreerimiseks |
10.E.3. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 11
LENNUELEKTROONIKA
11.A.1. |
Radari- ja laserradarisüsteemid, sealhulgas kõrgusmõõturid |
11.A.2. |
Passiivsed andurid |
11.A.3. |
Vastuvõtuseadmed (GNSS; nt GPS, GLONASS või Galileo) |
11.A.4. |
Elektroonikasõlmed ja -komponendid |
11.A.5. |
Teeninduskaablid ja astmete vaheseadmete elektriühendused |
11.B. |
Puuduvad |
11.C. |
Puuduvad |
11.D.1. |
„Tarkvara” |
11.D.2. |
„Tarkvara” |
11.E.1. |
Projekteerimis„tehnoloogia” |
11.E.2. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 12
STARDI ABISEADMED
12.A.1. |
Vahendid ja seadmed |
12.A.2. |
Sõidukid |
12.A.3. |
Gravimeetrid ja gravitatsiooni gradiomeetrid |
12.A.4. |
Kaugmõõte- ja kaugjuhtimisseadmed, kaasa arvatud maapealsed seadmed |
12.A.5. |
Täppisjälgimissüsteemid |
a. |
Jälgimissüsteemid |
b. |
Kaugusmõõteradarid |
12.A.6. |
Termopatareid |
12.B. |
Puuduvad |
12.C. |
Puuduvad |
12.D.1. |
„Tarkvara” |
12.D.2. |
„Tarkvara” |
12.D.3. |
„Tarkvara” |
12.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 13
ARVUTID
13.A.1. |
Analoogarvutid, digitaalarvutid või digitaalsed diferentsiaalanalüsaatorid |
13.B. |
Puuduvad |
13.C. |
Puuduvad |
13.D. |
Puuduvad |
13.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 14
PUNKT 14 ANALOOG-DIGITAALMUUNDURID
14.A.1. |
Analoog-digitaalmuundurid |
14.B. |
Puuduvad |
14.C. |
Puuduvad |
14.D. |
Puuduvad |
14.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 15
TESTIMISRAJATISED JA -SEADMED
15.A. |
Puuduvad |
15.B.1. |
Vibratsioonikatsetuste seadmed |
a. |
Vibratsioonikatsetuste süsteemid |
b. |
Digitaalkontrollerid |
c. |
Väristajad (raputusmoodulid) |
d. |
Katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid |
15.B.2. |
Aerodünaamilised torud |
15.B.3. |
Katsepingid ja katsestendid |
15.B.4. |
Katsekeskkonnakambrid |
15.B.5. |
Kiirendid |
15.C. |
Puuduvad |
15.D.1. |
„Tarkvara” |
15.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 16
MODELLEERIMINE-SIMULEERIMINE JA PROJEKTIDE INTEGREERIMINE
16.A.1. |
Hübriid- (kombineeritud analoog/digitaal-) arvutid |
16.B. |
Puuduvad |
16.C. |
Puuduvad |
16.D.1. |
„Tarkvara” |
16.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 17
VARJAMISTEHNOLOOGIA HULKA KUULUVAD KAUBAD
17.A.1. |
Märgatavust vähendavad seadmed |
17.B.1. |
Spetsiaalselt radari tagasikiirgumise ristlõike mõõtmiseks projekteeritud süsteemid |
17.C.1. |
Märgatavust vähendavad materjalid |
17.D.1. |
„Tarkvara” |
17.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 18
KAITSE TUUMAPLAHVATUSEGA KAASNEVATE NÄHTUSTE EEST
18.A.1. |
„Kiirgust taluvad”„mikroskeemid” |
18.A.2. |
„Detektorid” |
18.A.3. |
Radoomid |
18.B. |
Puuduvad |
18.C. |
Puuduvad |
18.D. |
Puuduvad |
18.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 19
MUUD TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID
19.A.1. |
Terviklikud raketisüsteemid („lennuulatus” ≥ 300km) |
19.A.2. |
Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) („lennuulatus” ≥ 300km) |
19.A 3. |
Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) |
19.B.1. |
„Tootmisrajatised” |
19.C. |
Puuduvad |
19.D.1. |
„Tarkvara” |
19.E.1. |
„Tehnoloogia” |
II KATEGOORIA – PUNKT 20
MUUD TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID
20.A.1.a. |
Üksikud raketiastmed |
b. |
Tahkekütuse rakettmootorid, hübriidrakettmootorid või vedelkütuse rakettmootorid |
20.B.1. |
„Tootmisrajatised” |
20.B.2. |
„Tootmisseadmed” |
20.C. |
Puuduvad |
20.D.1 |
„Tarkvara” |
20.D.2. |
„Tarkvara” |
20.E.1. |
„Tehnoloogia” |
KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID
ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL
VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM
SISSEJUHATUS, MÕISTED, TERMINOLOOGIA
1. SISSEJUHATUS
a) Käesolev lisa hõlmab kahte kaupade kategooriat; termin „kaubad” hõlmab seadmeid, materjale, „tarkvara” ja „tehnoloogiat”. I kategooria kaubad, mis kuuluvad kõik lisa punktide 1 ja 2 alla, on kõige tundlikumad kaubad. Kui I kategooria kaup lisatakse süsteemi, käsitatakse ka seda süsteemi I kategooria alla kuuluvana, välja arvatud juhul, kui lisatud kaupa ei saa eraldada, eemaldada ega kopeerida. II kategooria kaubad on lisas esitatud kaubad, mis ei ole määratletud I kategooria kaubana.
b) Kui valitsus vaatab läbi taotlusi, mis on esitatud punktides 1 ja 19 kirjeldatud terviklike raketisüsteemide ja mehitamata õhusõiduki süsteemide ning tehnilises lisas loetletud seadmete, materjalide, „tarkvara” või „tehnoloogia” edasitoimetamiseks seoses nende potentsiaalse kasutamisega sellistes süsteemides, võtab ta arvesse „lennuulatuse” ja „kasuliku lasti” vastastikuse kompenseerimise suutlikkust.
c) Üldmärkus tehnoloogia kohta
Lisaga hõlmatud kaupadega otseselt seotud „tehnoloogia” edasitoimetamist kontrollitakse kooskõlas igas punktis sätestatuga ning siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses. Lisaga hõlmatud mis tahes kauba lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse „tehnoloogia”, mis on vajalik kõnealuse kauba paigaldamiseks, käsitsemiseks, hoolduseks ja remondiks.
Märkus:
Kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava”„tehnoloogia” ega „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.
d) Üldmärkus tarkvara kohta
Lisa ei hõlma „tarkvara”, mis on kas:
1. |
üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna
|
2. |
„üldkasutatav”. |
Märkus:
Üldmärkus tarkvara kohta kehtib üksnes üldotstarbelise, massituru jaoks ette nähtud „tarkvara” suhtes.
e) Chemical Abstracts Service'i (CAS) number
Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi.
Sama struktuurivalemiga kemikaalidele (kaasa arvatud hüdraadid) kohaldatakse kontrolli sõltumata nimest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud, et aidata kindlaks määrata, kas vastavale kemikaalile või segule kohaldatakse kontrolli, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada kordumatu tunnusena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.
2. MÕISTED
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
„Täpsus” (accuracy) märgitud väärtuse maksimaalne positiivne või negatiivne hälve tunnustatud standardist või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu.
„Fundamentaalteaduslikud uuringud” (basic scientific research) eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud konkreetse praktilise eesmärgi saavutamiseks.
„Arendus” (development) seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:
— |
projekteerimine |
— |
projekteerimisega seotud teadusuuringud |
— |
projekteerimisega seotud analüüs |
— |
kontseptuaalne projekteerimine |
— |
prototüüpide koostamine ja katsetamine |
— |
katsetootmiskavad |
— |
projektlahenduse andmed |
— |
projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
— |
konfiguratsiooni projekt |
— |
integreerimisprojekt |
— |
skeemid |
„Üldkasutatav” (in the public domain) „tarkvara” või „tehnoloogia”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tarkvara” või „tehnoloogiat” olemast „üldkasutatav”.)
„Mikroskeem” (microcircuit) seade, milles mitu passiivset ja/või aktiivset elementi on lahutamatult seotud katkematu struktuuri pinnal või sees, et täita ahela ülesannet.
„Mikroprogramm” (microprogramme) elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.
„Kasulik last” (payload) kogumass, mida suudab kanda või kohale toimetada konkreetne raketisüsteem või mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteem ja mida ei kasutata lennuvõime säilitamiseks.
Märkus:
Kasuliku lasti hulka arvestatavad konkreetsed seadmed, alamsüsteemid või komponendid sõltuvad vastava sõiduki tüübist ja konfiguratsioonist.
Tehnilised märkused:
1.Ballistilised raketid
a. |
Eralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:
|
b. |
Mitteeralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:
|
„Kasulik last” hõlmab järgmist:
a. |
kosmoseaparaadid (üks või mitu), sealhulgas satelliidid; |
b. |
kosmoseaparaatide ja kanderakettide vahelised adapterid, sealhulgas vajaduse korral apogee/perigee tõukemootorid või sarnased manööverdamis- ja eraldumissüsteemid. |
„Kasulik last” hõlmab järgmist:
a. |
missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks; |
b. |
naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
„Kasulik last” hõlmab järgmist:
a. |
mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
b. |
lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
c. |
aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
d. |
vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
e. |
tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
„Kasulik last” hõlmab järgmist:
a. |
mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
b. |
aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
c. |
vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
d. |
tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
e. |
missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks ning tugikonstruktsioonid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
f. |
naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
g. |
lahingumoona tugistruktuurid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
„Tootmine” (production) kõik tootmisetapid, näiteks:
— |
toote insenerlahendus |
— |
valmistamine |
— |
integreerimine |
— |
kokkupanemine (montaaž) |
— |
järelevalve |
— |
katsetamine |
— |
kvaliteedi tagamine |
„Tootmisseadmed” (production equipment) instrumendid, šabloonid, rakised, tööriistatornid, valuvormid, stantsid, kinnitusvahendid, joondamisseadmed, katseseadmed, muud masinad ning nende osad, mis hõlmavad ainult seadmeid, mis on eraldi konstrueeritud või modifitseeritud „arenduse” või „tootmise” ühe või enama järgu jaoks.
„Tootmisrajatised” (production facilities) „tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud tarkvara, mis on integreeritud „arenduseks” mõeldud seadeldistesse või ühte või mitmesse „tootmis”järku.
„Programm” (programme) käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.
„Kiirgust taluv” (radiation hardened) komponent või seade, mis on projekteeritud või arvestatud taluma kiirgustaseme väärtusi, mis tekitavad suurusele 5 × 105 rad (räni) vastava või seda ületava maksimaalse kiirgusdoosi.
„Lennuulatus” (range) maksimaalne distants, mida konkreetne raketisüsteem või mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteem on võimeline läbima stabiilse lennu režiimil, mõõdetuna tema trajektoori projektsiooni kaudu maapinnal.
Tehnilised märkused:
1.Lennuulatuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse süsteemi projekteeritud omadustel põhinevat maksimaalset suutlikkust, kui süsteem on täielikult tangitud kütuse või raketikütusega.2.Nii raketisüsteemide kui ka mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteemide lennuulatus määratakse kindlaks sõltumata mis tahes välisteguritest, nagu käitamispiirangud, telemeetriaga seotud piirangud, andmesidega seotud või muud välised piirangud.3.Raketisüsteemide puhul määratakse lennuulatus kindlaks, kasutades lennuulatust maksimeerivat trajektoori, võttes aluseks ICAO tuuleta standardatmosfääri.4.Mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteemide puhul määratakse lennuulatus kindlaks ühesuunalise distantsi jaoks, kasutades kõige kütusetõhusamat lennuprofiili (nt lennukiirus ja -kõrgus), võttes aluseks ICAO tuuleta standardatmosfääri.„Tarkvara” (software) ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele andmekandjale.
„Tehnoloogia” (technology) spetsiaalne teave, mis on vajalik toote „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave võib esineda „tehniliste andmete” ja „tehnilise abi” kujul.
„Tehniline abi” (technical assistance) Võib esineda järgmisel kujul:
— |
juhised |
— |
oskused |
— |
väljaõpe |
— |
tööalased teadmised |
— |
konsultatsiooniteenused |
„Tehnilised andmed” (technical data) Võivad esineda järgmisel kujul:
— |
tehnilised joonised |
— |
plaanid |
— |
diagrammid |
— |
mudelid |
— |
valemid |
— |
insener-tehnilised projektid ja spetsifikatsioonid |
— |
käsiraamatud ja juhised kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele, nagu:
|
„Kasutamine” (use)
— |
käsitsemine |
— |
paigaldus (sh kohapealne paigaldus) |
— |
hooldus |
— |
remont |
— |
kapitaalremont |
— |
renoveerimine |
3. TERMINOLOOGIA
Kui tekstis esinevad järgmised terminid, tuleb neid mõista vastavalt allpool toodud selgitustele:
a) |
„Spetsiaalselt projekteeritud”/„Spetsiaalselt ette nähtud” kirjeldab seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”, millel on „arendamise” tulemusena saadud ainulaadsed omadused, mis eristavad neid teatavate eelnevalt kindlaks määratud otstarvete jaoks. Näiteks seadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” raketis kasutamiseks, käsitletakse sellisena üksnes juhul, kui tal ei ole muud funktsiooni või kasutusala. Samamoodi käsitletakse tootmisseadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” teatavat tüüpi komponendi tootmiseks, sellisena üksnes juhul, kui selle seadme abil ei saa toota ühtegi teist tüüpi komponenti. |
b) |
„Projekteeritud või kohandatud” kirjeldab seadmeid, osasid või komponente, mis on „arendamise” või kohandamise tulemusena saanud konkreetsed omadused, mis muudavad need teatava rakenduse jaoks sobivaks. „Projekteeritud või kohandatud” seadmeid, osasid, komponente või „tarkvara” saab kasutada ka teiste rakenduste jaoks. Näiteks raketi jaoks projekteeritud titaaniga kaetud pumpa saab kasutada korrosiivsete vedelikega, mis ei ole raketikütused. |
c) |
„Mida saab kasutada” või „mis on võimeline/võimelised”/„mis võimaldab/võimaldavad” kirjeldavad konkreetsel otstarbel kasutamiseks sobivaid seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”. Ei ole vajalik, et need seadmed, osad, komponendid või „tarkvara” oleksid konfigureeritud, kohandatud või määratud asjaomase konkreetse otstarbe jaoks. Näiteks on juhtimissüsteemis „võimeline” toimima sõjalistele nõuetele vastav mis tahes mälukiip. |
d) |
„Kohandatud” kirjeldab „tarkvara” kontekstis „tarkvara”, mida on tahtlikult muudetud, et sellel oleksid omadused, mis muudavad selle sobivaks konkreetsete otstarvete või rakenduste jaoks. Selle „tarkvara” omadused võivad muuta selle sobivaks ka muudeks otstarveteks või rakendusteks kui need, mille jaoks see „kohandati”. |
I KATEGOORIA – PUNKT 1
I KATEGOORIA
PUNKT 1 TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID
1.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
1.A.1. Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, kanderaketid, sondraketid), mille „kasulik last” on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus” on vähemalt 300 km.
1.A.2. Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mille „kasulik last” on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus” on vähemalt 300 km.
1.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
1.B.1. „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
1.C. MATERJALID
Puuduvad.
1.D. TARKVARA
1.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.B nimetatud tootmisrajatiste „kasutamiseks”.
1.D.2. „Tarkvara”, mis koordineerib rohkem kui ühe alamsüsteemi funktsioneerimist ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „kasutamiseks” punktis 1.A nimetatud süsteemides.
1.E. TEHNOLOOGIA
1.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 1.A, 1.B või 1.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
I KATEGOORIA – PUNKT 2
PUNKT 2 TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID, MIDA SAAB KASUTADA TERVIKLIKES KANDEVAHENDITES
2.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
2.A.1. Terviklikud alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides:
a. |
üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides; |
b. |
kosmonaasikud ning nende jaoks projekteeritud või kohandatud seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 toodud märkuses nimetatud seadmed, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti:
|
c. |
raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides:
Märkus: Vedelkütuse apogeemootoreid või seadmete mootoreid, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks, võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega, ning kui nende tõukejõud vaakumi tingimustes ei ole suurem kui 1kN. |
d. |
punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad „juhtimissüsteemid”, mis on võimelised saavutama süsteemset täpsust 3,33 % või vähem „lennuulatusest” (nt samavõrdne tõenäosusring („CEP”) 10 km või väiksem kaugusel 300 km), välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks; Tehnilised märkused:
|
e. |
tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid; Tehniline märkus: Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks:
|
f. |
relvade või lõhkepeade aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud mehhanismid, mis on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks. Märkus: Punktides 2.A.1.b, 2.A.1.d, 2.A.1.e ja 2.A.1.f nimetatud erandeid võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega. |
2.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
2.B.1. „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
2.B.2. „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
2.C. MATERJALID
Puuduvad.
2.D. TARKVARA
2.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.B.1 nimetatud „tootmisrajatiste”„kasutamiseks”.
2.D.2. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.c nimetatud rakettmootorite või mootorite „kasutamiseks”.
2.D.3. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.d nimetatud „juhtimissüsteemide”„kasutamiseks”.
Märkus:
Punkt 2.D.3 hõlmab „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud juhtimissüsteemide jõudluse suurendamiseks, et saavutada või ületada punktis 2.A.1.d nimetatud täpsust.
2.D.4. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.b.3 nimetatud alamsüsteemide või seadmete „kasutamiseks”.
2.D.5. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.e nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.
2.D.6. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.f nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.
Märkus:
Vastavalt kavandatava lõppkasutusega kooskõlas olevale aruandele lõppkasutuse kohta võib punktides 2.D.2 – 2.D.6 nimetatud tarkvara käsitada kuuluvana II kategooriasse:
1. |
punkti 2.D.2 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud vedelkütuse apogeemootorite või seadmete mootorite jaoks, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks; |
2. |
punkti 2.D.3 puhul, kui tarkvara on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks; |
3. |
punkti 2.D.4 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud kosmonaasikute jaoks, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti; |
4. |
punkti 2.D.5 puhul, kui tarkvara on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid; |
5. |
punkti 2.D.6 puhul, kui tarkvara on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks. |
2.E. TEHNOLOOGIA
2.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 2.A, 2.B või 2.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 3
II KATEGOORIA
PUNKT 3 TÕUKEMOOTORI KOMPONENDID JA SEADMED
3.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
3.A.1. Järgmised turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid:
a. |
mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused:
Tehniline märkus: Punkti 3.A.1.a.1 tähenduses on „maksimaalne tõukejõud” tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud konkreetset tüüpi paigaldamata mootoril. Tüübikinnitusega tsiviilotstarbelise tõukejõu väärtus on sama nagu või väiksem kui tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud mootoritüübi puhul. |
b. |
mootorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, olenemata tõukejõust või kütuse erikulust. |
Märkus:
Punktis 3.A.1 nimetatud mootoreid võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.
3.A.2. Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides.
Tehniline märkus:
Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid” mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).
3.A.3. Rakettmootorite korpused, nende „isolatsiooni” komponendid ja düüsid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.
Tehniline märkus:
Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni” rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning kujutab endast kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist komponente, mis sisaldavad isoleerivatest või tulekindlatest lisanditest lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana.
Märkus:
Lahtise või lehtedena esineva „isolatsiooni” materjali osas vt punkt 3.C.2.
3.A.4. Astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides.
Märkus:
Vt ka punkt 11.A.5.
3.A.5. Vedela, suspensioonilaadse ja geeli kujul raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ning mis on loodud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, mille väärtus ruutkeskmiselt on üle 10 g ja sagedusvahemik 20 Hz – 2 kHz.
Märkused:
1. |
Ainukesed servoventiilid, pumbad ja gaasielektriturbiinid, mis on määratletud punktis 3.A.5, on järgmised:
|
2. |
Punktis 3.A.5 nimetatud süsteeme ja komponente võib eksportida satelliidi osana. |
3.A.6. Komponendid, mis on projekteeritud spetsiaalselt punktides 2.A.1.c.1 ja 20.A.1.b.1 nimetatud hübriidrakettmootorite jaoks.
3.A.7. Radiaalsed kuullaagrid, mille määratletud tolerantsid vastavad ISO 492 täpsusklassile 2 (või ANSI/ABMA Std 20 täpsusklassile ABEC-9 või samaväärsele siseriiklikule standardile) või on paremad ja millel on kõik järgmised omadused:
a. |
sisediameeter 12–50 mm; |
b. |
välisdiameeter 25–50 mm ning |
c. |
laius 10–20 mm. |
3.A.8. Vedela raketikütuse mahutid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 4.C kontrollitud raketikütuste või muude vedelate raketikütuste jaoks, mida kasutatakse punktis 1.A.1 nimetatud süsteemides.
3.A.9. „Turbopropeller-mootorisüsteemid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 1.A.2 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mille maksimaalne võimsus on suurem kui 10 kW (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades ICAO standardatmosfääri) ), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid.
Tehniline märkus:
Punkti 3.A.9 tähenduses hõlmab turbopropeller-mootorisüsteem kõike järgmist:
a. |
turbovõll mootor ning |
b. |
jõuülekandesüsteem jõu ülekandmiseks propellerile. |
3.A.10. Põlemiskambrid ja düüsid vedelkütuse rakettmootorite jaoks, mida saab kasutada punktides 2.A.1.c.2 või 20.A.1.b.2 nimetatud alamsüsteemides.
3.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
3.B.1. „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 või 3.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks.
3.B.2. „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 või 3.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks.
3.B.3. Tõukamispingid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mis:
a. |
vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele võivad olla varustatud arvjuhtimismooduli või arvutijuhtimisega ka siis, kui nad seda tarnimise ajal ei ole; ning |
b. |
on kahe või enama juhitava teljega, millest vähemalt kaht on võimalik üheaegselt kontuurjuhtimiseks koordineerida. |
Märkus:
Käesolev punkt ei hõlma masinaid, mis ei saa kasutada punktis 1.A. nimetatud süsteemide tõukemootori komponentide ja seadmete (nt mootorikestad) „tootmiseks”.
Tehniline märkus:
Tööpinke, milles on ühendatud nii trugimise kui ka tõukamise põhimõtted, käsitatakse käesoleva punkti tähenduses tõukamispinkidena.
3.C. MATERJALID
3.C.1. „Sisekatend”, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks punktis 1.A nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.
Tehniline märkus:
Punkti 3.C.1 tähenduses on „sisekatend” siduv sobituskatend tahke kütuse ja kesta või isoleeriva vooderduse vahel ning on tavaliselt kuumuskindlate või isoleerivate ainete vedelatel polümeeridel, nagu näiteks süsiniktäitega hüdroksüüliga termineeritud (lõpetatud) polübutadieenil (HTPB) või muul polümeeril põhinev dispersioon, millesse on lisatud tahkestavaid toimeaineid ning mis on pihustatud või kantud kesta sisepinnale.
3.C.2. Lahtine „isolatsiooni”materjal, mida saab kasutada raketimootorite korpuste jaoks punktis 1.A nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.
Tehniline märkus:
Punkti 3.C.2 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni” rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning see kujutab endast isoleerivaid või tulekindlaid lisandeid sisaldavaid kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana vastavalt punktile 3.A.3.
3.D. TARKVARA
3.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 3.B.1 või 3.B.3 nimetatud „tootmisrajatiste” ja tõukamispinkide „kasutamiseks”.
3.D.2. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6 või 3.A.9 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
Märkused:
1. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 3.A.1 nimetatud mootorite „kasutamiseks”, võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või nende „tarkvara” varuosadena. |
2. |
„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 3.A.5 nimetatud raketikütuse reguleerimissüsteemide „kasutamiseks”, võib eksportida satelliidi osana või selle „tarkvara” varuosadena. |
3.D.3. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 3.A.2, 3.A.3 või 3.A.4 nimetatud seadmete „arendamiseks”.
3.E. TEHNOLOOGIA
3.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10, 3.B, 3.C või 3.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 4
PUNKT 4 RAKETIKÜTUSED, KEMIKAALID JA RAKETIKÜTUSE TOOTMINE
4.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
Puuduvad.
4.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
4.B.1. „Tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid punktis 4.C nimetatud vedelate raketikütuste või raketikütuse koostisosade „tootmiseks”, käitlemiseks või heakskiidukatseteks.
4.B.2. Punktis 4.B.3 mitte kirjeldatud „tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid punktis 4.C. nimetatud tahkete raketikütuste või raketikütuse koostisosade tootmiseks, käitlemiseks, segamiseks, tahkestamiseks, valuks, pressimiseks, töötlemiseks, ekstrusiooniks või heakskiidukatseteks.
4.B.3. Järgmised seadmed ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
a. |
perioodilised segistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0–13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on kõik järgmised omadused:
Märkus: Punktis 4.B.3.a.2 nimetatud segamis-/sõtkumisvõll ei osuta deaglomeraatoritele ega nugavõllidele. |
b. |
pidevsegistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0 – 13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on mis tahes järgmine omadus:
|
c. |
paiskveskid punktis 4.C nimetatud ainete peenestamiseks või jahvatamiseks; |
d. |
metallipulbri „tootmisseadmed”, mida saab kasutada punktides 4.C.2.c, 4.C.2.d või 4.C.2.e nimetatud sfääriliste või atomiseeritud materjalide „tootmiseks” kontrollitavas keskkonnas. Märkus: Punkt 4.B.3.d hõlmab järgmist:
|
Märkused:
1. |
Punktis 4.B.3 on nimetatud üksnes perioodilised segistid ja pidevsegistid, mida saab kasutada punktis 4.C nimetatud tahkete raketikütuste või raketikütuse koostisosade tootmiseks, ning punktis 4.B nimetatud paiskveskid. |
2. |
Punktis 4.B.3.d nimetamata metallipulbri „tootmisseadmeid” tuleb hinnata vastavalt punktile 4.B.2. |
4.C. MATERJALID
4.C.1. Komposiitmaterjalid ja nendega kohandatud kahealuselised raketikütused.
4.C.2. Järgmised kütused:
a. |
hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle; |
b. |
järgmised hüdrasiini derivaadid:
|
c. |
sfäärilistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), mille osakeste ühtlane diameeter on väiksem kui 200 × 10– 6 m (200 μm) ja alumiiniumisisaldus 97 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 10 % kogukaalust moodustavad vähema kui 63 μm läbimõõduga osakesed, vastavalt standardile ISO 2591-1:1988-le või samaväärsele siseriiklikule standardile; Tehniline märkus: Osakese suurus 63 μm (ISO R-565) vastab 250 mešile (Tyler) või 230 mešile (ASTM standard E-11). |
d. |
mis tahes järgmiste metallide metallipulbrid: tsirkoonium (CAS 7440-67-7), berüllium (CAS 7440-41-7), magneesium (CAS 7439-95-4) või nende metallide sulamid, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena, ja mis koosnevad 97 % massiprotsendi ulatuses või rohkem eelnimetatud metallidest; Märkus: Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu. Tehniline märkus: Hafniumi (CAS 7440-58-6) loomulik sisaldus tsirkooniumis (tüüpiliselt 2–7 %) arvestatakse koos tsirkooniumiga. |
e. |
kas boori (CAS 7440-42-8) või boori sulamite metallipulbrid, mille boori sisaldus on 85 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena; Märkus: Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu. |
f. |
järgmised suure energiatihedusega materjalid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19A nimetatud süsteemides:
Märkus: Punkt 4.C.2.f.2. ei hõlma rafineeritud fossiilkütuseid ega taimedest valmistatud biokütuseid, sealhulgas tsiviillennunduses kasutatavaks tunnistatud mootorite kütuseid, välja arvatud juhul, kui need on spetsiaalselt koostatud punktides 1.A või 19.A nimetatud süsteemide jaoks. |
g. |
järgmised hüdrasiini asenduskütused: 1.2-dimetüülaminoetüülasiid (DMAZ) (CAS 86147-04-8). |
4.C.3. Järgmised oksüdeerijad/kütused:
perkloraadid, kloraadid või kromaadid, mis on segatud pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega.
4.C.4. Järgmised oksüdeerivad ained:
a. |
vedelkütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:
Märkus: Punktiga 4.C.4.a.6 ei kontrollita gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (NF3) (CAS 7783-54-2), kuna seda ei saa kasutada raketirakenduste jaoks. Tehniline märkus: Lämmastikoksiidide segud (MON) on lämmastikoksiidi (NO) lahused dilämmastiktetroksiidis/lämmastikdioksiidis (N2O4/NO2), mida on võimalik kasutada raketisüsteemides. On olemas hulk erineva kontsentratsiooniga segusid, millele saab viidata lühendiga MONi või MONij, kus i ja j on täisarvud, mis näitavad lämmastikoksiidi kaalulist sisaldust protsentides antud segus (nt MON3 sisaldab 3 % lämmastikoksiidi, MON25 sisaldab 25 % lämmastiksoksiidi). Ülempiiriks on MON40 ehk 40 % lämmastikoksiidi). |
b. |
tahkekütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:
|
4.C.5. Järgmised polümeersed ained:
a. |
karboksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas karboksüül – termineeritud polübutadieen) (CTPB); |
b. |
hüdroksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas hüdroksüül – termineeritud polübutadieen) (HTPB); |
c. |
glütsidülasiid-polümeer (GAP); |
d. |
polübutadieen-akrüülhape (PBAA); |
e. |
polübutadieen-akrüülhape-akrüülnitriil (PBAN); |
f. |
polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükool (TPEG); |
g. |
polüglütsidüülnitraat (PGN või polü-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
Tehniline märkus:
Polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükool (TPEG) on polü-1,4-butaandiooli (CAS 110-63-4) ja polüetüleenglükooli (PEG) (CAS 25322-68-3) plokk-kopolümeer.
4.C.6. Järgmised muud raketikütuse lisandid ja toimeained:
a. |
järgmised sideained:
Märkus: Punkt 4.C.6.a.5 hõlmab järgmist:
|
b. |
järgmised tahkestamise reaktsiooni katalüsaatorid: trifenüülvismut (TPB) (CAS 603-33-8); |
c. |
järgmised põlemiskiiruse modifikaatorid:
|
d. |
järgmised estrid ja plastifikaatorid:
|
e. |
järgmised stabilisaatorid:
|
4.D. TARKVARA
4.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 4.B nimetatud seadmete käitamiseks või hoolduseks, mille eesmärk on punktis 4.C nimetatud materjalide „tootmine” ja käitlemine.
4.E. TEHNOLOOGIA
4.E.1 Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 4.B ja 4.C nimetatud seadmete või materjalide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 5
RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS
II KATEGOORIA – PUNKT 6
PUNKT 6 STRUKTUURKOMPOSIITIDE TOOTMINE, PÜROLÜÜTILINE SADESTAMINE JA TIHENDAMINE NING KONSTRUKTSIOONIMATERJALID
6.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
6.A.1. Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.
6.A.2. Korduvküllastatud pürolüüsitud komponendid (st süsinik-süsinik-komponendid), mis on nii:
a. |
projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka |
b. |
kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. |
6.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
6.B.1. Struktuurkomposiitide, kiudude, prepregmaterjalide või eelvormide „tootmise” seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides, nagu on esitatud allpool, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid ja lisaseadmed:
a. |
elementaarkiu poolimispingid või kiupaigaldusseadmed, mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kolme või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks kiud-või kiudmaterjalidest, ning koordineerimise ja programmeerimise juhtseadmed; |
b. |
lintimispingid, mille liikumine lindi või lehtede positsioneerimiseks ja paigaldamiseks on koordineeritavad ja programmeeritavad kahe või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitsete õhusõiduki plaanerite või rakettmürskude tarindite tootmiseks; |
c. |
mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid kiudude kudumiseks, põimimiseks või punumiseks „komposiit”struktuuride tootmise eesmärgil ning nende adapterid ja ümberseadistamiskomplektid; Märkus: Punkt 6.B.1.c ei hõlma tekstiilitööstuses kasutatavaid seadmeid, mida ei ole kohandatud nimetatud lõppkasutuseks. |
d. |
järgmised kiud- või niitmaterjalide tootmiseks projekteeritud või kohandatud seadmed:
|
e. |
seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks või prepregmaterjalide ja eelvormide tootmiseks, sealhulgas rullid, venitus-, pindamis- ja lõikeseadmed ning matriitsid. |
Märkus:
Punktis 6.B.1 nimetatud komponendid ja lisaseadmed on näiteks valuvormid, tornid, stantsid, rakised ning tööriistad komposiitstruktuuride, -laminaatide ja nende toodete eelvormi pressimiseks, tahkestamiseks, valamiseks, paagutamiseks või kleepimiseks.
6.B.2. Düüsid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 6.E.3 osutatud protsesside jaoks.
6.B.3. Isostaatpressid, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
maksimaalne töörõhk on vähemalt 69 MPa; |
b. |
projekteeritud termiliselt kontrollitava 600 °C või kõrgema temperatuuriga keskkonna saavutamiseks ning säilitamiseks ja |
c. |
kambri siseläbimõõt on 254 mm või rohkem. |
6.B.4. Keemilise aurustamise-sadestamise ahjud, mis on projekteeritud või kohandatud süsinik-süsinik-komposiitide tihendamiseks.
6.B.5. Muud kui punktis 6.B.3 või 6.B.4 nimetatud seadmete ja protsesside juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud või kohandatud raketidüüside ja kosmonaasikute ninamike otste struktuurkomposiitide tihendamiseks ja pürolüüsiks.
6.C. MATERJALID
6.C.1. Vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid ja metalliga kaetud kiust eelvormid punktis 6.A.1 nimetatud toodetele, mis on valmistatud kas orgaanilisest põhiainest või metallpõhiainest, kasutades kiud- või niitarmeerimist, ja mille eritõmbetugevus on suurem kui 7,62 × 104 m ja „erimoodul” on suurem kui 3,18 × 106 m.
Märkus:
Ainsad punktis 6.C.1 nimetatud vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid on need, milles kasutatakse vaiku, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on pärast kõvenemist üle 145 °C vastavalt standardile ASTM D4065 või samaväärsele siseriiklikule standardile.
Tehnilised märkused:
1. |
Punktis 6.C.1 on „eritõmbetugevus” maksimaalne tõmbetugevus, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
2. |
Punktis 6.C.1 on „erimoodul” Young'i moodul paskalites, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
6.C.2. Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid (st süsinik-süsinik-materjalid), mis on nii:
a. |
projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka |
b. |
kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. |
6.C.3. Pulbriline grafiit puistetihedusega 1,72 g/cm3 või rohkem, mõõdetud temperatuuril 15 °C, mille tera suurus on 100 × 10– 6 m (100 μm) või vähem ja mida kasutatakse rakettide düüside ja kosmonaasikute ninamike otste jaoks, mida saab töödelda järgmiste toodete valmistamiseks:
a. |
silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem; |
b. |
torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem või |
c. |
plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem. |
6.C.4. Pürolüütiline või kiudarmeeritud grafiit, mida kasutatakse rakettide düüside ja kosmonaasikute ninamike otste jaoks punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.
6.C.5. Keraamilised komposiitmaterjalid (dielektrilise läbitavuse konstandiga 6 ja vähem, sagedusvahemikus 100 Hz kuni 100 GHz) punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavates rakettmürskude radoomides kasutamiseks.
6.C.6. Järgmised ränikarbiidmaterjalid:
a. |
masintöödeldavad ränikarbiidiga tugevdatud põletamata keraamilised materjalid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes; |
b. |
ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes, kosmonaasikutes ja düüside labades. |
6.C.7. Materjalid punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemidesse kuuluvate rakettmürskude komponentide valmistamiseks:
a. |
pulbriline volfram ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem volframi ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm); |
b. |
pulbriline molübdeen ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem molübdeeni ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm); |
c. |
tahkel kujul volframist materjalid, millel on järgmised omadused:
|
6.C.8. Punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatav martensiitvanandatud teras, millel on kõik järgmised omadused:
a. |
temperatuuril 20 °C mõõdetud tõmbetugevus, mis on võrdne või suurem kui
|
b. |
mis tahes järgmisel kujul:
|
Tehniline märkus:
Martensiitterased on rauasulamid:
a. |
reeglina iseloomustab neid kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide või pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil; ja |
b. |
nende suhtes kohaldatakse termotöötluse tsükleid, et hõlbustada martensiitmuutuse protsessi (lahuse lõõmutusetapp), millele järgneb vanandamine (vanandamisetapp). |
6.C.9. Punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatav titaanstabiliseeritud roostevaba dupleksteras (Ti-DSS):
a. |
millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
mis tahes järgmisel kujul:
|
6.D. TARKVARA
6.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 6.B.1 nimetatud seadmete käitamiseks või hoolduseks.
6.D.2. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 6.B.3, 6.B.4 või 6.B.5 nimetatud seadmete jaoks.
6.E. TEHNOLOOGIA
6.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 6.A, 6.B, 6.C või 6.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
6.E.2. „Tehnilised andmed” (sealhulgas töötlemistingimused) ja protseduurid temperatuuri, rõhu või atmosfääri reguleerimiseks autoklaavides või hüdroklaavides, kui neid kasutatakse punktis 6.A või 6.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks kasutatavate komposiitide või osaliselt töödeldud komposiitide tootmiseks.
6.E.3. „Tehnoloogia” selliste pürolüütiliselt saadavate materjalide tootmiseks, mis moodustuvad valuvormil, spindlil või muul alusel lähtegaasidest, mis lagunevad temperatuurivahemikus 1 300 °C kuni 2 900 °C rõhul 130 Pa (1 mm Hg) kuni 20 kPa (150 mm Hg), sealhulgas „tehnoloogia” lähtegaaside koostise, voolukiiruste ja protsessi juhtimise programmide ning parameetrite jaoks.
II KATEGOORIA – PUNKT 7
RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS
II KATEGOORIA – PUNKT 8
RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS
II KATEGOORIA – PUNKT 9
PUNKT 9 SEADMESTIK, NAVIGATSIOON JA SUUNA MÄÄRAMINE
9.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
9.A.1. Integreeritud lennuseadmesüsteemid, mis sisaldavad güroskoopstabilisaatoreid või automaatjuhtimissüsteeme, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A, või 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.
9.A.2. Güro- ja astrokompassid ning muud seadmed, mis tuletavad asukoha või suuna automaatselt taevakehade või satelliitide jälgimise abil, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.
9.A.3. Punktis 1.A, või 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides kasutatavad lineaarsed kiirendusmõõturid, mis on projekteeritud kasutamiseks mis tahes tüüpi inertsiaalsetes navigatsiooni- või juhtimissüsteemides ja millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
a. |
„mastaabiteguri”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 ppm ja |
b. |
„algväärtuse”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 μg. |
Märkus:
Punkt 9.A.3 ei hõlma kiirendusmõõtureid, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja arendatud puuraukude teenindamiseks MWD (Measurement While Drilling – mõõtmine puurimise käigus) anduritena.
Tehnilised märkused:
1. |
„Algväärtus” on kiirendusmõõturi väljundi väärtus, kui kiirendust ei rakendata. |
2. |
„Mastaabitegur” on väljundi väärtuse muudu suhe sisendi väärtuse muutu. |
3. |
„Algväärtuse” ja „mastaabiteguri” mõõtmise all mõeldakse mõõtmise standardhälvet 1 sigma hälbele fikseeritud kalibreerimisväärtuse suhtes üheaastase mõõteperioodi vältel. |
4. |
Mõiste „reprodutseeritavus” on määratletud IEEE inertsiaalsensorite terminoloogia standardi 528-2001 mõistete rubriigi punktis 2.214 „Reprodutseeritavus (güroskoop, kiirendusmõõtur)” järgmiselt: mõõdetava parameetri väärtuste kokkulangevuse määr identsetes mõõtetingimustes korratud mõõtmiste korral, juhul, kui tingimused on mõõtmiste ajal muutunud või kui mõõteoperatsioon ei ole toimunud pideva protsessina. |
9.A.4. Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides kasutatavad mis tahes tüüpi güroskoobid, mille hinnatud „triivi kiiruse”„stabiilsus” on 1 g keskkonnas väiksem kui 0,5 kraadi (1 sigma või rms) tunnis ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.
Tehnilised märkused:
1. |
„Triivi kiirus” on güroskoobi väljundi komponent, mis on sisendpöörlemisest funktsionaalselt sõltumatu ja seda väljendatakse nurkkiirusena. (IEEE STD 528-2001 punkt 2.56) |
2. |
„Stabiilsus” on konkreetse mehhanismi suutlikkuse või kasutusteguri näitaja, mis jääb muutumatuks pidevate fikseeritud töötingimuste juures. (See määratlus ei osuta dünaamilisele või servostabiilsusele.) (IEEE STD 528-2001 punkt 2.247) |
9.A.5. Mis tahes tüüpi inertsiaalsetes navigatsiooni- või juhtimissüsteemides kasutamiseks projekteeritud mis tahes tüüpi kiirendusmõõturid või güroskoobid, mis on ette nähtud toimima üle 100 g kiirenduse korral, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.
Märkus:
Punkt 9.A.5 ei hõlma kiirendusmõõtureid, mis on projekteeritud vibratsiooni või löögi mõõtmiseks.
9.A.6. Punktis 9.A.3 nimetatud kiirendusmõõtureid või punktis 9.A.4 või 9.A.5 nimetatud güroskoope kasutavad inertsiaalsed või muud seadmed ja selliseid seadmeid sisaldavad süsteemid ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.
9.A.7. „Integreeritud navigatsioonisüsteemid”, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide joaks ja millega on võimalik saavutada selline navigatsioonitäpsus, et samavõrdne tõenäosusring (CEP) on 200 m või vähem.
Tehniline märkus:
„Integreeritud navigatsioonisüsteem” koosneb tavaliselt kõigist järgmistest komponentidest:
a. |
inertsiaalne mõõteseade (nt suuna ja positsiooni määramise süsteem, inertsiaalne viiteüksus või inertsiaalne navigatsioonisüsteem); |
b. |
üks või mitu välisandurit, mida kasutatakse asukoha ja/või kiiruse ajakohastamiseks kas perioodiliselt või pidevalt kogu lennu jooksul (nt satelliitnavigatsiooni vastuvõtuseade, radari kõrgusmõõtur ja/või Doppler-radar), ja |
c. |
integratsiooni riist- ja tarkvara. |
NB! |
Integratsiooni „tarkvara” kohta vt punkt 9.D.4. |
9.A.8. Kolmeteljelised magnetilised suunaandurid, millel on kõik järgmised omadused, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
a. |
sisemise kalde kompenseerimine pikitelje (± 90 kraadi) ja pöördtelje (± 180 kraadi) suunas; |
b. |
suudab ± 80 laiuskraadi juures kohaliku magnetvälja alusel anda parema (väiksema) asimuudi määramise ruutkeskmise (rms) täpsuse kui 0,5 kraadi; ja |
c. |
on projekteeritud või kohandatud integreerimiseks lennujuhtimis-ja navigatsioonisüsteemidesse. |
Märkus:
Punktis 9.A.8 nimetatud lennujuhtimis- ja navigatsioonisüsteemid hõlmavad güroskoopstabilisaatoreid, automaatjuhtimisseadmeid ja inertsiaalseid navigatsioonisüsteeme.
9.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
9.B.1. Punktis 9.B.2 mitte kirjeldatud „tootmisseadmed” ning muud testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks koos punktis 9.A nimetatud seadmetega.
Märkus:
Punktis 9.B.1 nimetatud seadmed hõlmavad järgmiseid seadmeid:
a. |
lasergüroskoopseadmete puhul järgmised peeglite iseloomustamiseks kasutatavad seadmed, mille täpsus on vähemalt nii suur kui allpool märgitud:
|
b. |
muude inertsiaalseadmete puhul:
|
9.B.2. Järgmised seadmed:
a. |
balansseerpingid, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
indikaatorite pead (mõnel juhul nimetatakse tasakaalustusseadmestikuks), mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 9.B.2.a nimetatud masinatel; |
c. |
liikumissimulaatorid või pöörlemislauad (seadmed, mille abil saab simuleerida liikumist), millel on kõik järgmised omadused:
|
d. |
positsioneerimislauad (seadmed, mis võimaldavad täpset positsioneerimist mis tahes pöördteljel), millel on kõik järgmised omadused:
|
e. |
tsentrifuugid, mis on võimelised tekitama kiirendusi üle 100 g ja mis on projekteeritud või kohandatud sisaldama kontaktrõngaid või integreeritud mittekontaktseid seadmeid, mis on võimelised edasi kandma elektrienergiat, signaaliteavet või mõlemat. |
Märkused:
1. |
Ainsad punktis 9 nimetatud balansseerpingid, indikaatorite pead, liikumissimulaatorid, pöörlemislauad ja tsentrifuugid on need, mis on nimetatud punktis 9.B.2. |
2. |
Punkt 9.B.2.a ei hõlma balansseerpinke, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muude meditsiiniseadmete jaoks. |
3. |
Punktid 9.B.2.c ja 9.B.2.d ei hõlma pöörlemislaudu, mis on projekteeritud või kohandatud tööpinkide või meditsiiniseadmete jaoks. |
4. |
Punktiga 9.B.2.c mitte hõlmatud pöörlemislaudu, millel on positsioneerimislaua omadused, hinnatakse vastavalt punktile 9.B.2.d. |
5. |
Seadmeid, millel on punktis 9.B.2.d kirjeldatud omadused, mis samuti vastavad punktis 9.B.2.c esitatud kirjeldusele, käsitatakse punktis 9.B.2.c nimetatud seadmetena. |
6. |
Punkti 9.B.2.c kohaldatakse olenemata sellest, kas kontaktrõngad või integreeritud mittekontaktsed seadmed on ekspordi ajal paigaldatud. |
7. |
Punkti 9.B.2.e kohaldatakse olenemata sellest, kas kontaktrõngad või integreeritud mittekontaktsed seadmed on ekspordi ajal paigaldatud. |
9.C. MATERJALID
Puuduvad.
9.D. TARKVARA
9.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 9.A või 9.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
9.D.2. Integratsiooni„tarkvara” punktis 9.A.1 nimetatud seadmete jaoks.
9.D.3. Integratsiooni„tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 9.A.6 nimetatud seadmete jaoks.
9.D.4. Punktis 9.A.7 nimetatud „integreeritud navigatsioonisüsteemide” jaoks projekteeritud või kohandatud integratsiooni„tarkvara”.
Märkus:
Integratsiooni„tarkvara” tavavormide puhul kasutatakse Kalmani filtrit.
9.E. TEHNOLOOGIA
9.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 9.A, 9.B või 9.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
Märkus:
Punktis 9.A või 9.D nimetatud seadmeid või „tarkvara” võib eksportida mehitatud õhusõiduki, satelliidi, maismaasõiduki, laeva, allveelaeva või geofüüsikaliste uuringute seadme osana või koguses, mis on asjakohane selliste esemete varuosadeks.
II KATEGOORIA – PUNKT 10
PUNKT 10 LENNUJUHTIMISSEADMED
10.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
10.A.1. Hüdraulilised, mehaanilised, elektro-optilised või elektromehaanilised lennujuhtimissüsteemid (kaasa arvatud elektrooniline juhtimine – fly-by-wire), mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
10.A.2. Asendi kontrolliseadmed, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
10.A.3. Punktis 10.A.1 või 10.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud lennujuhtimise servoventiilid, mis on projekteeritud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, milles on sagedusvahemikus 20 Hz – 2 kHz ruutkeskmine kiirendus suurem kui 10 g.
Märkus:
Punktis 10.A nimetatud süsteeme, seadmeid või ventiile võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.
10.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
10.B.1. Testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 10.A nimetatud seadmete jaoks.
10.C. MATERJALID
Puuduvad.
10.D. TARKVARA
10.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 10.A või 10.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
Märkus:
Punktis 10.D.1 nimetatud „tarkvara” võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.
10.E. TEHNOLOOGIA
10.E.1. Projekteerimis„tehnoloogia” punktis 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud õhusõiduki kere, tõukejõusüsteemi ja tõstejõu kontrollpindade integreerimiseks, et optimeerida aerodünaamilisi omadusi mehitamata õhusõiduki kogu lennurežiimi jooksul.
10.E.2. Projekteerimis„tehnoloogia” lennujuhtimise, juhtimissüsteemi ja tõukejõu andmete integreerimiseks punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud lennujuhtimissüsteemi, et optimeerida raketisüsteemi trajektoori.
10.E.3. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 10.A, 10.B või 10.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 11
PUNKT 11 LENNUELEKTROONIKA
11.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
11.A.1. Radari- ja laserradarisüsteemid, sealhulgas kõrgusmõõturid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides.
Tehniline märkus:
Laserradarisüsteemid hõlmavad signaaliedastus-, skaneerimis-, signaali vastuvõtu ja signaali töötlemise tehnoloogiat, et kasutada lasereid kaja abil kauguse määramiseks, suuna kindlakstegemiseks ning sihtmärkide asukoha, radiaalkiiruse ja kere peegeldusomaduste alusel eristamiseks.
11.A.2. Passiivsed andurid, mis võimaldavad välja peilida spetsiifilised elektromagnetlainete allikad (peilimisseadmed) või maastiku omadused ning on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides.
11.A.3. Globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS; nt GPS, GLONASS või Galileo) vastuvõtuseadmed, millel on mõni järgmistest omadustest, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
a. |
projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides või |
b. |
projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukitel ja millel on järgmised omadused:
|
Märkus:
Punktid 11.A.3.b.2 ja 11.A.3.b.3 ei hõlma seadmeid, mis on projekteeritud kaubanduslike, tsiviilotstarbeliste või „inimelude ohutusega” (nt andmete terviklikkus, lennuohutus) seotud GNSS teenuste jaoks.
11.A.4. Punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemides kasutamiseks projekteeritud või kohandatud elektroonikasõlmed ja -komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud sõjaliseks kasutuseks ja töötamiseks temperatuuril üle 125 °C.
Märkused:
1. |
Punktis 11.A nimetatud seadmed hõlmavad järgmiseid seadmeid:
|
2. |
Punktis 11.A nimetatud seadmeid võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks. |
11.A.5. Punktis 1.A.1 või 19.A.1 nimetatud süsteemidele spetsiaalselt projekteeritud teeninduskaablid ja astmete vaheseadmete elektriühendused.
Tehniline märkus:
Punktis 11.A.5 nimetatud astmete vaheseadmed hõlmavad ka elektriühendusi, mis on paigaldatud punktis 1.A.1 või 19.A.1 nimetatud süsteemi ja „kasuliku lasti” vahele.
11.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
11.C. MATERJALID
Puuduvad.
11.D. TARKVARA
11.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 11.A.1, 11.A.2 või 11.A.4 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
11.D.2. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 11.A.3 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
11.E. TEHNOLOOGIA
11.E.1. Projekteerimis„tehnoloogia”, mis on ette nähtud avioonika ja elektriliste alamsüsteemide kaitseks välistest allikatest pärineva elektromagnetilise impulsi (EMP) ja elektromagnetiliste häirete (EMI) ohu eest:
a. |
ekraneerimissüsteemide projekteerimise „tehnoloogia”; |
b. |
projekteerimis„tehnoloogia” kõrgendatud taluvusega elektriliste lülitusskeemide ja alamsüsteemide konfigureerimiseks; |
c. |
projekteerimis„tehnoloogia” eespool nimetatud kõrgendatud taluvuse kriteeriumide kindlaksmääramiseks. |
11.E.2. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 11.A või 11.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 12
PUNKT 12 STARDI ABISEADMED
12.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
12.A.1. Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud vahendid ja seadmed.
12.A.2. Punktis 1.A nimetatud süsteemide transpordi, käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud sõidukid.
12.A.3. Järgmised punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad gravimeetrid ja gravitatsiooni gradiomeetrid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukites või merel, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:
a. |
gravimeetrid, millel on kõik järgmised omadused:
|
b. |
gravitatsiooni gradiomeetrid. |
12.A.4. Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud kaugmõõte- ja kaugjuhtimisseadmed, kaasa arvatud maapealsed seadmed.
Märkused:
1. |
Punkt 12.A.4 ei hõlma seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud mehitatud õhusõidukites või satelliitides kasutamiseks. |
2. |
Punkt 12.A.4 ei hõlma maapealseid seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud maismaa- või merekasutuseks. |
3. |
Punkt 12.A.4 ei hõlma seadmeid, mis on projekteeritud kaubanduslike, tsiviilotstarbeliste või „inimelude ohutusega” (nt andmete terviklikkus, lennuohutus) seotud GNSS teenuste jaoks. |
12.A.5. Järgmised täppisjälgimissüsteemid, mis on kasutatavad punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide puhul:
a. |
jälgimissüsteemid, mis kasutavad raketile või mehitamata õhusõidukile paigaldatud kooditranslaatorit koos maapinnal või õhusõidukil olevate võrdlusandmetega või navigatsioonisatelliitide süsteemidega reaalajalise asukoha ja lennukiiruse määramiseks; |
b. |
kaugusmõõteradarid, sealhulgas nendega seotud optilised/infrapuna jälgimisseadmed koos kõigi järgmiste võimalustega:
|
12.A.6. „Termopatareid”, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.
Märkus:
Punkt 12.A.6 ei hõlma termopatareisid, mis on spetsiaalselt projekteeritud raketisüsteemidele või mehitamata õhusõidukitele, mille „lennuulatus” on väiksem kui 300 km.
Tehniline märkus:
Termopatareid on ühekorrapatareid, mis elektrolüüdina sisaldavad tahket mittejuhtivat anorgaanilist soola. Nimetatud patareid sisaldavad pürolüütilist ainet, mis süüdates sulatab elektrolüüdi ja aktiveerib patarei.
12.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
12.C. MATERJALID
Puuduvad.
12.D. TARKVARA
12.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 12.A.1 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
12.D.2. „Tarkvara”, mis töötleb lennul salvestatud andmeid lennujärgselt, võimaldades kindlaks määrata lendava objekti asukoha kogu tema liikumistee jooksul ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.
12.D.3. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 12.A.4 või 12.A.5 nimetatud seadmete või punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.
12.E. TEHNOLOOGIA
12.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 12.A või 12.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 13
PUNKT 13 ARVUTID
13.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
13.A.1. Analoogarvutid, digitaalarvutid või digitaalsed diferentsiaalanalüsaatorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutamiseks ja millel on mõni järgmine omadus:
a. |
projekteeritud pidevaks tööks keskkonnas, mille temperatuur on alla – 45 °C või üle + 55 °C; |
b. |
projekteeritud taluma karme tingimusi või „kiirgust taluvad”. |
13.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
13.C. MATERJALID
Puuduvad.
13.D. TARKVARA
Puuduvad.
13.E. TEHNOLOOGIA
13.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 13.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
Märkus:
Punkti 13 seadmeid võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.
II KATEGOORIA – PUNKT 14
PUNKT 14 ANALOOG-DIGITAALMUUNDURID
14.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
14.A.1. Analoog-digitaalmuundurid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ja millel on mis tahes järgmine omadus:
a. |
projekteeritud vastama karmides tingimustes kasutamiseks mõeldud seadmetele kehtestatud sõjalistele nõuetele või |
b. |
projekteeritud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks ja mis on mõnest järgmisest liigist:
|
14.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
14.C. MATERJALID
Puuduvad.
14.D. TARKVARA
Puuduvad.
14.E. TEHNOLOOGIA
14.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 14.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 15
PUNKT 15 TESTIMISRAJATISED JA -SEADMED
15.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
Puuduvad.
15.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
15.B.1. Vibratsioonikatsetuste seadmed, mida saab kasutada punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides või punktides 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides, ja nende komponendid:
a. |
Vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 10 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”; |
b. |
digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille „reaalajalise kontrolli ribalaius” on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele; Tehniline märkus: „Reaalajalise kontrolli ribalaiust” määratletakse kui maksimaalset sagedust, millel kontroller on suuteline teostama diskreetimise, andmetöötluse ja kontrollsignaali edastamise terviklikke tsükleid. |
c. |
väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides; |
d. |
katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides. Tehniline märkus: Digitaalkontrolleriga vibratsioonikatsetuste süsteemid on süsteemid, mille funktsioonid on osaliselt või täielikult automaatselt kontrollitavad salvestatud ja digitaalselt kodeeritud elektriliste signaalide poolt. |
15.B.2. „Aerodünaamiliste testide rajatised” kiiruste 0,9 Mach või rohkem jaoks ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
Märkus:
Punkt 15.B.2 ei hõlma aerodünaamilisi torusid kiiruste jaoks 3 Machi või vähem ja mille „katsekambri suurus (ristlõikes)” on 250 mm või vähem.
Tehnilised märkused:
1. |
„Aerodünaamiliste testide rajatised” hõlmavad aerodünaamilisi torusid ja lööklainega käivitatavaid aerodünaamilisi torusid üle esemete liikuva õhuvoo uurimiseks. |
2. |
„Katsekambri suurus (ristlõikes)” tähendab ringi läbimõõtu või ruudu külge või täisnurga pikimat külge või ellipsi pikimat telge, mis on mõõdetud katsekambri ristlõike laiemast kohast. „Katsekambri ristlõige” on voolu suunaga risti olev läbilõige. |
15.B.3. Katsepingid ja katsestendid, mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks ning mis võimaldavad katsetada tahke- või vedelkütuse rakette või rakettmootoreid, mille tõukejõud on suurem kui 68 kN, või mis võimaldavad samaaegselt mõõta kolme telje tõukejõu komponente.
15.B.4. Järgmised katsekeskkonnakambrid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks:
a. |
katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:
Tehnilised märkused:
|
b. |
katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:
|
15.B.5. Kiirendid, mis on võimelised lähetama elektromagnetilist kiirgust, mis tekitatakse kuni 2 MeV või suurema energiani kiirendatud elektronide pidurdamisel (bremsstrahlung), ning neid kiirendeid sisaldavad süsteemid, ning mida saab kasutada punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktides 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
Märkus:
Punkt 15.B.5 ei hõlma seadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks meditsiinis.
Tehniline märkus:
punktis 15.B tähendab „tühi aluslaud” tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid.
15.C. MATERJALID
Puuduvad.
15.D. TARKVARA
15.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud testimissüsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks kasutatavate punktis 15.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.
15.E. TEHNOLOOGIA
15.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 15.B või 15.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 16
PUNKT 16 MODELLEERIMINE-SIMULEERIMINE JA PROJEKTIDE INTEGREERIMINE
16.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
16.A.1. Spetsiaalselt projekteeritud hübriid- (kombineeritud analoog/digitaal-) arvutid punktis 1.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või projektide integreerimiseks.
Märkus:
Nimetatud kontrolli kohaldatakse vaid juhul, kui seadmed on varustatud punktis 16.D.1 nimetatud „tarkvaraga”.
16.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
16.C. MATERJALID
Puuduvad.
16.D. TARKVARA
16.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või projektide integreerimiseks.
Tehniline märkus:
Modelleerimine hõlmab eelkõige süsteemide aerodünaamilist ja termodünaamilist analüüsi.
16.E. TEHNOLOOGIA
16.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 16.A või 16.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 17
PUNKT 17 VARJAMISTEHNOLOOGIA HULKA KUULUVAD KAUBAD
17.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
17.A.1. Seadmed, mis vähendavad märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
17.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
17.B.1. Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud radari tagasikiirgumise ristlõike mõõtmiseks ja mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
17.C. MATERJALID
17.C.1. Materjalid, mis vähendavad märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
Märkused:
1. |
Punkt 17.C.1 hõlmab konstruktsioonimaterjale ja pinnakatteid (sh värvid), mis on spetsiaalselt projekteeritud vähendama või muundama peegeldavust või kiiratavust mikrolaine, infrapuna või ultravioleti spektris. |
2. |
Punkt 17.C.1 ei hõlma pinnakatteid (sh värve), mida kasutatakse spetsiaalselt satelliitide soojuse reguleerimiseks. |
17.D. TARKVARA
17.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud selleks, et vähendada märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
Märkus:
Punkt 17.D.1 hõlmab „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud tunnusmärkide vähendamise analüüsimiseks.
17.E. TEHNOLOOGIA
17.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 17.A, 17.B, 17.C või 17.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
Märkus:
Punkt 17.E.1 hõlmab „andmebaase”, mis on spetsiaalselt projekteeritud tunnusmärkide vähendamise analüüsimiseks.
II KATEGOORIA – PUNKT 18
PUNKT 18 KAITSE TUUMAPLAHVATUSEGA KAASNEVATE NÄHTUSTE EEST
18.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
18.A.1. „Kiirgust taluvad”„mikroskeemid”, mis on kasutatavad raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
18.A.2. „Detektorid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
Tehniline märkus:
„Detektor” on määratletud kui mehaaniline, elektri-, optika- või keemiaseade, mis automaatselt identifitseerib ja salvestab või registreerib selliseid mõjureid nagu keskkonna temperatuur või rõhu muutus, elektrilised või elektromagnetilised signaalid või radioaktiivsete ainete kiirgus. See hõlmab seadeldisi, mis tajuvad ühekordse toimingu või tõrke alusel.
18.A.3. Radoomid, mis on projekteeritud taluma termolööke, mis on suuremad kui 4,184 × 106 J/m2 ja millega kaasneb maksimaalne ülerõhk suurem kui 50 kPa, ning mida saab kasutada raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.
18.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
Puuduvad.
18.C. MATERJALID
Puuduvad.
18.D. TARKVARA
Puuduvad.
18.E. TEHNOLOOGIA
18.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 18.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
II KATEGOORIA – PUNKT 19
PUNKT 19 MUUD TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID
19.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
19.A.1. Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2, lennuulatusega vähemalt 300 km.
19.A.2. Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2 ja mille „lennuulatus” on 300 km või suurem.
19.A.3. Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid, mis ei ole nimetatud punktides 1.A.2 või 19.A.2 ja millel on kõik järgmised omadused:
a. |
millel on mis tahes järgmine omadus:
|
b. |
millel on mis tahes järgmine omadus:
|
Märkus:
Punkt 19.A.3 ei hõlma mudellennukeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud vaba aja veetmise või võistlemise eesmärgil.
Tehnilised märkused:
1. |
Aerosool koosneb osakestest või vedelikest (v.a kütuse komponendid, kütuse kõrvalproduktid või -lisandid), mis moodustavad osa atmosfääri hajutatavast kasulikust lastist. Aerosoolid on näiteks põllukultuuride tolmutamiseks mõeldud taimekaitsevahendid ja pilvekülviks ette nähtud kuivkemikaalid. |
2. |
Aerosooli doseerimissüsteem/-mehhanism sisaldab kõiki neid (mehaanilisi, elektrilisi, hüdraulilisi jms) seadmeid, mis on vajalikud aerosooli säilitamiseks ja selle hajutamiseks atmosfääris. Need hõlmavad võimalust pihustada aerosooli kütuse põlemisel eralduvale veeaurule ja propelleri keerisjäljele. |
19.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
19.B.1. „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.
19.C. MATERJALID
Puuduvad.
19.D. TARKVARA
19.D.1. „Tarkvara”, mis koordineerib rohkem kui ühe alamsüsteemi funktsioneerimist ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „kasutamiseks” punktis 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides.
19.E. TEHNOLOOGIA
19.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 19.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. 1. või 19.A.2.
II KATEGOORIA – PUNKT 20
PUNKT 20 MUUD TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID
20.A. SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID
20.A.1. Järgmised terviklikud alamsüsteemid:
a. |
punktis 2.A.1 nimetamata üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides; |
b. |
Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides:
|
20.B. TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED
20.B.1. „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
20.B.2. „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.
20.C. MATERJALID
Puuduvad.
20.D. TARKVARA
20.D.1. „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 20.B.1 nimetatud süsteemide jaoks.
20.D.2. Punktis 2.D.2 nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 20.A.1.b nimetatud rakettmootorite „kasutamiseks”.
20.E. TEHNOLOOGIA
20.E.1. Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 20.A, 20.B või 20.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.
ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID
KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID
ABEC |
Veerelaagritootjate ühendus (Annular Bearing Engineers Committee) |
ABMA |
Ameerika laagritootjate ühendus (American Bearing Manufactures Association) |
ANSI |
Ameerika Riiklik Standardiinstituut (American National Standards Institute) |
Angstrom |
1 × 10– 10 meetrit |
ASTM |
USA materjalide katsetamise ühing (American Society for Testing and Materials) |
bar |
rõhuühik |
°C |
Celsiuse kraad |
cc |
kuupsentimeeter |
CAS |
keemiaalane referaatteenindus (Chemical Abstracts Service) |
CEP |
samavõrdne tõenäosusring |
dB |
detsibell |
g |
gramm; samuti raskusjõust tulenev kiirendus |
GHz |
gigaherts |
GNSS |
globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem, nt „Galileo” „GLONASS”– Global'naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema „GPS”– globaalne positsioneerimissüsteem |
h |
tund |
Hz |
herts |
HTPB |
hüdroksü-otsaga polübutadieen |
ICAO |
Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (International Civil Aviation Organisation) |
IEEE |
Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut (Institute of Electrical and Electronic Engineers) |
IR |
Infrapuna |
ISO |
Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (International Organization for Standardization) |
J |
džaul |
JIS |
Jaapani tööstusstandard (Japanese Industrial Standard) |
K |
kelvin |
kg |
kilogramm |
kHz |
kiloherts |
km |
kilomeeter |
kN |
kilonjuuton |
kPa |
kilopaskal |
kW |
kilovatt |
m |
meeter |
MeV |
miljon elektronvolti ehk megaelektronvolt |
MHz |
megaherts |
milligal |
10– 5 m/s2 (nimetatakse ka mGal, mgal või milligalileo) |
mm |
millimeeter |
mm Hg |
mm elavhõbedasammast |
MPa |
megapaskal |
mrad |
milliradiaan |
ms |
millisekund |
μm |
mikromeeter |
N |
njuuton |
Pa |
paskal |
ppm |
miljondikosa |
rad (Si) |
radiatsiooni neeldumisdoos |
RF |
raadiosagedus |
rms |
ruutkeskmine |
rpm |
pööret minutis |
RV |
kosmonaasikud |
s |
sekund |
Tg |
klaasistumistemperatuur |
Tyler |
Tyleri sõealaava suurus või Tyleri standardsõela seeriad |
UAV |
mehitamata õhusõiduk |
UV |
ultraviolett |
ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL
KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL
Lähteühik |
Sihtühik |
Teisendus |
baar |
paskal (Pa) |
1 bar = 100 kPa |
g (raskusjõud) |
m/s2 |
1 g = 9,806 65 m/s2 |
mrad (milliradiaan) |
kraadid (nurk) |
1 mrad ≈ 0,0573° |
rad |
Si ergi/grammi |
1 rad (Si) = 100 ergi/grammi räni (= 0,01 greyd [Gy]) |
Tyleri sõelaava suurus 250 |
mm |
Tyleri sõelaava suuruse 250 puhul sõelaava suurus 0,063 mm |
ADDENDUM – VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM
VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM
Liikmed lepivad kokku, et juhtudel kui alternatiivina kindlaksmääratud rahvusvahelistele standarditele on konkreetselt lubatud kasutada „samaväärseid siseriiklikke standardeid”, tagavad samaväärse siseriikliku standardiga ettenähtud tehnilised meetodid ja parameetrid kindlaksmääratud rahvusvahelise standardiga ettenähtud standardi nõuete järgimise.
II LISA
VIIA LISA
Artiklis 10d nimetatud tarkvara
1. Ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks tuuma- ja sõjatööstuses
Selgitav märkus: |
ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara on tarkvara, mida kasutatakse raamatupidamise, juhtimisarvestuse, personalijuhtimise, tootmise, tarneahela haldamise, projektijuhtimise, kliendisuhete haldamise, andmesideteenuste ja juurdepääsu kontrolli jaoks. |
VIIB LISA
Grafiit ning toormetall või pooltooted, millele on osutatud artiklis 15a
HS-koodid ja kirjeldus
1. Töötlemata või pooltöödeldud grafiit
2504 |
Looduslik grafiit |
3801 |
Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm pooltooted |
2. Korrosioonikindel kõrgkvaliteetne teras (kroomisisaldus > 12 %) lehtede, plaatide, torude või kangidena
ex 7208 |
Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata |
ex 7209 |
Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata |
ex 7210 |
Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud |
ex 7211 |
Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata |
ex 7212 |
Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud |
ex 7213 |
Kuumvaltsitud varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, korrapäratult kokku keritud |
ex 7214 |
Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud (k.a valtsimisjärgselt väänatud vardad), edasi töötlemata |
ex 7215 |
Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest |
ex 7219 |
Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega vähemalt 600 mm |
ex 7220 |
Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega alla 600 mm |
ex 7221 |
Kuumvaltsitud varbmaterjal roostevabast terasest, korrapäratult kokku keritud |
ex 7222 |
Muu varbmaterjal roostevabast terasest; kujuprofiilid roostevabast terasest |
ex 7225 |
Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega vähemalt 600 mm |
ex 7226 |
Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega alla 600 mm |
ex 7227 |
Kuumvaltsitud varbmaterjal muust legeerterasest, korrapäratult kokku keritud |
ex 7228 |
Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest puurtorud |
ex 7304 |
Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või terasest (v.a malmist) |
ex 7305 |
Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbimõõduga üle 406,4 mm |
ex 7306 |
Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks lahtiste, keevitatud, needitud või muul viisil ühendatud õmblustega) |
ex 7307 |
Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved) |
3. Alumiinium ja alumiiniumisulamid lehtede, plaatide, torude või kangidena
ex 7604 |
Alumiiniumist varbmaterjal ja profiilid |
||
ex 7604 10 10 |
|
||
|
|
||
ex 7604 29 10 |
|
||
|
|
||
|
|
||
7606 |
Alumiiniumist plaadid, lehed ja ribad paksusega üle 0,2 mm |
||
7607 |
Alumiiniumfoolium (trükiga kaetud või mitte, paberist, papist, plastist vms materjalidest aluskihiga või ilma), paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata) |
||
7608 |
Alumiiniumtorud |
||
7609 |
Alumiiniumist toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud) |
4. Titaan ja titaanisulamid lehtede, plaatide, torude või kangidena
ex 8108 90 |
Titaan ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid |
||
|
|
5. Nikkel ja niklisulamid lehtede, plaatide, torude või varbmaterjali kujul
ex 7505 |
Niklist varbmaterjal, profiilid ja traat |
||
ex 7505 11 |
Varbmaterjal |
||
ex 7505 12 |
|
||
7506 |
Niklist plaadid, lehed, ribad ja foolium |
||
ex 7507 |
Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud) |
||
7507 11 |
|
||
|
|
||
7507 12 |
|
||
|
|
||
7507 20 |
|
Selgitav märkus: |
punktides 2, 3, 4 ja 5 nimetatud metallisulamid on need, milles mainitud metalli sisaldus protsentuaalselt (massiprotsent) sulamis on suurem kui mis tahes teisel elemendil. |
III LISA
„X LISA
Veebisaidid, mis sisaldavad teavet pädevate asutuste kohta, ning aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile
BELGIA
http://www.diplomatie.be/eusanctions
BULGAARIA
http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html
TŠEHHI VABARIIK
http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
TAANI
http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/
SAKSAMAA
http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html
EESTI
http://www.vm.ee/est/kat_622/
IIRIMAA
http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519
KREEKA
http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html
HISPAANIA
http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf
PRANTSUSMAA
http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
HORVAATIA
http://www.mvep.hr/sankcije
ITAALIA
http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm
KÜPROS
http://www.mfa.gov.cy/sanctions
LÄTI
http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
LEEDU
http://www.urm.lt/sanctions
LUKSEMBURG
http://www.mae.lu/sanctions
UNGARI
http://2010-2014.kormany.hu/download/b/3b/70000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf
MALTA
https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx
MADALMAAD
http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties
AUSTRIA
http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
POOLA
http://www.msz.gov.pl
PORTUGAL
http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx
RUMEENIA
http://www.mae.ro/node/1548
SLOVEENIA
http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi
SLOVAKKIA
http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu
SOOME
http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
ROOTSI
http://www.ud.se/sanktioner
ÜHENDKUNINGRIIK
https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions
Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:
European Commission |
Välispoliitika vahendite talitus (FPI) |
EEAS 02/309 |
B-1049 Brussels |
Belgium |
E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”. |
IV LISA
XIII LISA
Artikli 23a lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu
A. |
Füüsilised isikud |
B. |
Üksused ja asutused |
XIV LISA
Artikli 23a lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu
A. |
Füüsilised isikud |
B. |
Üksused ja asutused |
18.10.2015 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 274/161 |
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1862,
18. oktoober 2015,
millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (1), eriti selle artiklit 46,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
(2) |
14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
(3) |
Nõukogu on ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt otsustanud peatada piiravate meetmete kohaldamise otsuse 2010/413/ÜVJP V ja VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Kõnealused isikud ja üksused tuleks välja jätta määruse (EL) nr 267/2012 VIII ja IX lisas sätestatud isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ning teha seda samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. |
(4) |
Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks vastavalt muuta, |
ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 267/2012 VIII ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates kuupäevast, millele on osutatud nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/1863 (2) artikli 2 teises lõigus. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikide liikmesriikides.
Brüssel, 18. oktoober 2015
Nõukogu nimel
eesistuja
J. ASSELBORN
(1) ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.
(2) Nõukogu 18. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1863, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 174).
LISA
I. |
Määruse (EL) nr 267/2012 VIII lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.
|
II. |
Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.
|
OTSUSED
18.10.2015 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 274/174 |
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1863,
18. oktoober 2015,
millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
(2) |
24. novembril 2013 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled peavad võtma kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel nõusolekul uuendada. |
(3) |
2. aprillil 2015 leppisid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokku ühise laiaulatusliku tegevuskava peamistes parameetrites. |
(4) |
14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
(5) |
20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), milles kiidetakse ühine laiaulatuslik tegevuskava heaks ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas nimetatud tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning milles nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed. |
(6) |
20. juulil 2015 väljendas nõukogu ühise laiaulatusliku tegevuskava üle heameelt, kiitis selle heaks ning kohustus täitma selle tingimusi ja järgima kokkulepitud rakenduskava. Samuti toetas nõukogu täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015). |
(7) |
Nõukogu kordas samuti, et liidu ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased sanktsioonide tühistamisega seotud meetmed ja kohustused viiakse ellu kooskõlas nimetatud tegevuskavas sätestatud ajakava ja üksikasjaliku korraga ning et majanduslike ja finantssanktsioonide tühistamine jõustub siis, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on teinud kindlaks, et Iraan on täitnud oma tuumavaldkonna kohustused vastavalt nimetatud tegevuskavas kokkulepitule. |
(8) |
Nõukogu märkis, et 2013. aastal Genfis kokku lepitud ühise tegevuskava kohaste sätete kehtivust on pikendatud veel kuue kuu võrra, et hõlmata ajavahemikku, mis Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril kulub selle kindlaks tegemisele, et Iraan on need meetmed võtnud. |
(9) |
Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna sanktsioonid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu sanktsioonide taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel. |
(10) |
Liidu sanktsioonide taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal. |
(11) |
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse ette resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamise lõpetamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused. |
(12) |
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse samuti ette, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu 14. juuli 2015. aasta avalduses, mis on lisatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2231 (2015) B lisana ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond. |
(13) |
14. juuli 2015. aasta avalduse asjakohased sätted hõlmavad Iraanile teostatavate tuumaenergiaalaste üleandmiste või Iraaniga läbiviidavate tuumaenergiaalaste tegevuste läbivaatamise ja nende üle otsustamise mehhanismi, relvi ja ballistilisi rakette puudutavaid piiranguid, samuti teatavate isikute ja üksuste suhtes kohaldatavaid viisakeelde ja varade külmutamise meetmeid. |
(14) |
Liikmesriigid peaksid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga lõpetama kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantssanktsioonide rakendamise samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. |
(15) |
Liikmesriigid peaksid samuti kehtestama samal kuupäeval loa andmise korra, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. |
(16) |
Kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga luuakse ühiskomisjon, mis koosneb Iraani ning Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajatest koos kõrge esindajaga, kes jälgib tegevuskava rakendamist ja täidab talle selles määratud ülesandeid. |
(17) |
Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
(18) |
Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2010/413/ÜVJP muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata esemete, millele on osutatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus, liikmesriikide territooriumide kaudu Iraanile otsese või kaudse üleandmise, Iraanis kasutamise või nende kaudu Iraani toetamise suhtes, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.” |
2) |
Artikli 15 lõiked 1, 2, 5 ja 6 asendatakse järgmisega: „1. Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma siseriiklike asutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates kõiki Iraani suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega. 2. Liikmesriigid võivad vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele, paluda avamerel asuvate laevade kontrollimist lipuriigi nõusolekul, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et nende laevade veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega. 5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide läbiviimisel peavad liikmesriigid kinni ja kõrvaldavad (näiteks hävitades, kasutamiskõlbmatuks muutes, ladustades või andes kõrvaldamiseks päritolu- või sihtriigist erinevale riigile) esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega. Selline kinnipidamine ja kõrvaldamine toimub importija kulul või, kui neid kulusid ei ole võimalik importijalt sisse nõuda, võib need kooskõlas siseriikliku õigusega sisse nõuda mis tahes muult ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt. 6. Punkerdamisteenuste või laevavarustuse tarnimise või muude teenuste osutamine Iraani omandis olevatele või lepingu alusel Iraani kasutatavatele laevadele, sealhulgas prahitud laevadele, liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt on keelatud, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel või kuni veos on lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.” |
3) |
Artikkel 18 asendatakse järgmisega: „Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide territooriumilt on keelatud osutada tehnilisi ja hooldusteenuseid Iraani transportõhusõidukitele, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et transportõhusõidukid veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel või kuni veos on artikli 15 lõigete 1 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.” |
4) |
Artikli 19 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
|
5) |
Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata liikmesriikide territooriumi kaudu toimuva transiidi suhtes tegevuste puhul, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud esemetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.” |
6) |
Artikli 19 lõike 7 punkt ii asendatakse järgmisega:
|
7) |
Artikli 19 lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega: „9. Juhul, kui liikmesriik lubab lõigete 4, 5 ja 7 alusel I, II, III IV lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta. 10. Lõike 7 punktides i ja ii osutatud erandeid teha sooviv liikmesriik esitab kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks.” |
8) |
Artikli 20 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:
|
9) |
Artikli 20 lõike 3 lõputekst asendatakse järgmisega: „pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kavatsusest lubada vajaduse korral juurdepääs neile rahalistele vahenditele ja majandusressurssidele ning kui ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teavitamist teinud negatiivset otsust.” |
10) |
Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Erandeid võib samuti anda rahaliste vahendite või majandusressursside osas, mis on:
|
11) |
Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Lõige 1 ei takista määratud isikut või üksust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne asjaomase isiku või üksuse loendisse kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et:
ning pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on ÜRO Julgeolekunõukogu teavitanud kavatsusest teha või saada selliseid makseid või kavatsusest anda vajaduse korral luba vabastada sel eesmärgil rahalised vahendid või majandusressursid; viimati nimetatud juhul teavitab liikmesriik ÜRO Julgeolekunõukogu kümme tööpäeva ette enne sellise loa andmist.” |
12) |
Artikkel 22 asendatakse järgmisega: „I, II, III või IV lisas loetletud määratud isikutele või üksustele või mis tahes muule isikule või üksusele Iraanis, sealhulgas Iraani valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega rahuldata muud sellist liiki nõuet, näiteks tasaarvestamise nõue või nõue tagatise alusel, kui selline nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1929 (2010) või 2231 (2015) kohased meetmed, sealhulgas liidu või selle liikmesriigi meetmed, mis on kooskõlas vastavate ÜRO Julgeolekunõukogu otsustega või nõutavad nende alusel või on seotud nende rakendamisega, või käesoleva otsusega hõlmatud meetmed.” |
13) |
Artikkel 23 asendatakse järgmisega: „1. Nõukogu teeb muudatused I ja III lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu otsuse alusel. 2. Nõukogu kehtestab II ja IV lisas esitatud loendi ning võtab vastu nende muudatused ühehäälselt liikmesriikide või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel.” |
14) |
Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loendisse isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse III lisasse. 2. Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 19 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 20 lõike 1 punktides b, c ja e osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II ja IV lisa.” |
15) |
Artikkel 25 asendatakse järgmisega: „1. I, II, III ja IV lisa sisaldavad isikute ja üksuste loendisse kandmise põhjuseid, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga. 2. I, II, III ja IV lisas on võimalusel esitatud ka asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks vajalik teave, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registreerimise kohta ja kuupäeva, äriregistri numbrit ja äritegevuse kohta. I, II, III ja IV lisa sisaldavad ka loendisse kandmise kuupäeva.” |
16) |
Artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Artikli 19 lõike 1 punktis a, artikli 20 lõike 1 punktis a ja artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse V lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse. 5. Artikli 19 lõike 1 punktides b ja c, artikli 20 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse.” |
17) |
Artikkel 26a asendatakse järgmisega: „Artikkel 26a 1. Artikli 1 lõike 1 punktides a, b, d ja e, artiklites 2, 3, 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 4, 4a, 4b, 4c, 4d, 4e, 4f, 4g, 4h, 4i, 4j, 5, 6, 6a, 7, 8, 8a, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18a ja 18b, artikli 20 lõigetes 7, 11, 13 ja 14 ning artiklites 21 ja 26b osutatud meetmed peatatakse.” |
18) |
Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 26c 1. ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu järgmiste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia otseseks või kaudseks tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades:
2. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud seadmete Iraanile tarnimise, müügi või üleandmise suhtes, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et:
4. Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi või üleandmise suhtes või mis tahes seonduva tehnilise abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendusteenuste või muude teenuste osutamise suhtes, mis on otseselt seotud järgmisega:
tingimusel et liikmesriigid tagavad, et:
5. ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud tehnilise abi või koolituse, rahastamise või rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis. 6. ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu Iraani, Iraani kodanike, Iraanis asuvate või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksuste poolt või nende nimel või juhtimisel tegutsevate või nende omandis või kontrolli all olevate isikute ja üksuste poolt liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringute tegemiseks mis tahes äritegevusse, mis seondub uraani kaevandamise või tuumatarneriikide grupi loendi 1. osas loetletud tuumamaterjalide tootmise või kasutamisega. 7. Ühiskomisjon annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia hankimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte. 8. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike mis tahes käesoleva artikli kohaselt antud heakskiidust või käesoleva artikli alusel teostatud tegevustest. Artikkel 26d 1. Eksportiva liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa selliste artikliga 26c või artikliga 26e hõlmamata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia otseseks või kaudseks tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamisele, ümbertöötlemisele, raske veega seotud või muudele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed. 2. Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata nimetatud lõikes osutatud seadmete Iraanile tarnimise, müügi või üleandmise suhtes kergvee reaktorite puhul. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha. 4. Lõikes 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et nad teavitavad teisi liikmesriike sellistest tegevustest kümne päeva jooksul. 5 Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi või üleandmise suhtes või mis tahes seonduva tehnilise abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste osutamise suhtes, mis on otseselt seotud järgmisega:
tingimusel et liikmesriigid tagavad, et:
6. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud tehnilise abi või koolituse, rahastamise või rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis. 7. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa Iraani, Iraani kodanike, Iraanis asuvate või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksuste poolt või nende nimel või juhtimisel tegutsevate või nende omandis või kontrolli all olevate isikute ja üksuste poolt liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringute tegemiseks mis tahes äritegevusse, mis seondub lõikes 1 osutatud tehnoloogiaga. 8. Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia hankimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte. 9. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks, üleandmiseks või hankimiseks, kui nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müük, üleandmine või hankimine või asjaomase teenuse osutamine aitab kaasa tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. 10. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike vähemalt kümme päeva ette oma kavatsusest käesoleva artikli alusel luba anda. Artikkel 26e 1. Keelatud on raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvate esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia või mis tahes täiendavate esemete, mis võivad kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, otsene või kaudne tarnimine, müük või üleandmine Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed. 2. Samuti on keelatud:
3. Keelatud on liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades hankida Iraanist lõikes 1 osutatud esemeid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte. Artikkel 26f 1. Eksportiva liikmesriigi pädev asutus annab loa grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete (näiteks alumiinium ja teras) tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed. 2. Järgmiste tegevuste osas:
annab samuti loa asjaomase liikmesriigi pädev asutus. 3. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks, kui:
4. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist. Artikkel 26g 1. Eksportiva liikmesriigi pädev asutus annab loa tööstusprotsessi integreerimise tarkvara tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas see on pärit nende territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed. 2. Järgmiseks tegevuseks:
annab samuti loa asjaomase liikmesriigi pädev asutus. 3. Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks, kui:
4. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.” |
19) |
Lisatakse käesoleva otsuse lisades esitatud lisad. |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mil nõukogu on võtnud teadmiseks, et IAEA peadirektor on esitanud IAEA juhatajate nõukogule ja ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles kinnitatakse, et Iraan on võtnud ühise laiaulatusliku tegevuskava V lisa punktides 15.1 kuni 15.11 osutatud meetmed. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 18. oktoober 2015
Nõukogu nimel
eesistuja
J. ASSELBORN
(1) Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (ELT L 195, 27.7.2010, lk 39).
I LISA
„III LISA
Artikli 19 lõike 1 punktis d osutatud isikute ja artikli 20 lõike 1 punktis d osutatud isikute ja üksuste loend
A. |
Isikud |
B. |
Üksused”. |
II LISA
„IV LISA
Artikli 19 lõike 1 punktis e osutatud isikute ja artikli 20 lõike 1 punktis e osutatud isikute ja üksuste loend
A. |
Isikud |
B. |
Üksused”. |
III LISA
„V LISA
ARTIKLI 26 LÕIKES 4 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOEND
1. |
AGHA-JANI, Dawood |
2. |
ALAI, Amir Moayyed |
3. |
ASGARPOUR, Behman |
4. |
ASHIANI, Mohammad Fedai |
5. |
ASHTIANI, Abbas Rezaee |
6. |
ATOMIC ENERGY ORGANISATION OF IRAN (AEOI) |
7. |
BAKHTIAR, Haleh |
8. |
BEHZAD, Morteza |
9. |
ESFAHAN NUCLEAR FUEL RESEARCH AND PRODUCTION CENTRE (NFRPC) AND ESFAHAN NUCLEAR TECHNOLOGY CENTRE (ENTC) |
10. |
FIRST EAST EXPORT BANK, P.L.C.: |
11. |
HOSSEINI, Seyyed Hussein |
12. |
IRANO HIND SHIPPING COMPANY |
13. |
IRISL BENELUX NV |
14. |
JABBER IBN HAYAN |
15. |
KARAJ NUCLEAR RESEARCH CENTRE |
16. |
KAVOSHYAR COMPANY |
17. |
LEILABADI, Ali Hajinia |
18. |
MESBAH ENERGY COMPANY |
19. |
MODERN INDUSTRIES TECHNIQUE COMPANY |
20. |
MOHAJERANI, Hamid-Reza |
21. |
MOHAMMADI, Jafar |
22. |
MONAJEMI, Ehsan |
23. |
NOBARI, Houshang |
24. |
NOVIN ENERGY COMPANY |
25. |
NUCLEAR RESEARCH CENTER FOR AGRICULTURE AND MEDICINE |
26. |
PARS TRASH COMPANY |
27. |
PISHGAM (PIONEER) ENERGY INDUSTRIES |
28. |
QANNADI, Mohammad |
29. |
RAHIMI, Amir |
30. |
RAHIQI, Javad |
31. |
RASHIDI, Abbas |
32. |
SABET, M. Javad Karimi |
33. |
SAFDARI, Seyed Jaber |
34. |
SOLEYMANI, Ghasem |
35. |
SOUTH SHIPPING LINE IRAN (SSL) |
36. |
TAMAS COMPANY”. |
IV LISA
„VI LISA
ARTIKLI 26 LÕIKES 5 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOEND
1. |
ACENA SHIPPING COMPANY LIMITED |
2. |
ADVANCE NOVEL |
3. |
AGHAJARI OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
4. |
AGHAZADEH, Reza |
5. |
AHMADIAN, Mohammad |
6. |
AKHAVAN-FARD, Massoud |
7. |
ALPHA EFFORT LTD |
8. |
ALPHA KARA NAVIGATION LIMITED |
9. |
ALPHA NARI NAVIGATION LIMITED |
10. |
ARIAN BANK |
11. |
ARVANDAN OIL & GAS COMPANY |
12. |
ASHTEAD SHIPPING COMPANY LTD |
13. |
ASPASIS MARINE CORPORATION |
14. |
ASSA CORPORATION |
15. |
ASSA CORPORATION LTD |
16. |
ATLANTIC INTERMODAL |
17. |
AVRASYA CONTAINER SHIPPING LINES |
18. |
AZARAB INDUSTRIES |
19. |
AZORES SHIPPING COMPANY teise nimega AZORES SHIPPING FZE LLC |
20. |
BANCO INTERNACIONAL DE DESARROLLO CA |
21. |
BANK KARGOSHAE |
22. |
BANK MELLAT |
23. |
BANK MELLI IRAN INVESTMENT COMPANY |
24. |
BANK MELLI IRAN ZAO |
25. |
BANK MELLI PRINTING AND PUBLISHING COMPANY |
26. |
BANK MELLI |
27. |
BANK OF INDUSTRY AND MINE |
28. |
BANK REFAH KARGARAN |
29. |
BANK TEJARAT |
30. |
BEST PRECISE LTD |
31. |
BETA KARA NAVIGATION LTD |
32. |
BIIS MARITIME LIMITED |
33. |
BIS MARITIME LIMITED |
34. |
BONAB RESEARCH CENTER |
35. |
BRAIT HOLDING SA |
36. |
BRIGHT JYOTI SHIPPING |
37. |
BRIGHT SHIP FZC |
38. |
BUSHEHR SHIPPING COMPANY LIMITED |
39. |
BYFLEET SHIPPING COMPANY LTD |
40. |
CEMENT INVESTMENT AND DEVELOPMENT COMPANY |
41. |
CENTRAL BANK OF IRAN |
42. |
CHAPLET SHIPPING LIMITED |
43. |
COBHAM SHIPPING COMPANY LTD |
44. |
CONCEPT GIANT LTD |
45. |
COOPERATIVE DEVELOPMENT BANK |
46. |
CRYSTAL SHIPPING FZE |
47. |
DAJMAR, Mohammad Hossein |
48. |
DAMALIS MARINE CORPORATION |
49. |
DARYA CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
50. |
DARYA DELALAN SEFID KHAZAR SHIPPING COMPANY |
51. |
DELTA KARA NAVIGATION LTD |
52. |
DELTA NARI NAVIGATION LTD |
53. |
DIAMOND SHIPPING SERVICES |
54. |
DORKING SHIPPING COMPANY LTD |
55. |
EAST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
56. |
EDBI EXCHANGE COMPANY |
57. |
EDBI STOCK BROKERAGE COMPANY |
58. |
EFFINGHAM SHIPPING COMPANY LTD |
59. |
EIGHTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
60. |
EIGHTH OCEAN GMBH & CO. KG |
61. |
ELBRUS LTD |
62. |
ELCHO HOLDING LTD |
63. |
ELEGANT TARGET DEVELOPMENT LIMITED |
64. |
ELEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
65. |
ELEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
66. |
EMKA COMPANY |
67. |
EPSILON NARI NAVIGATION LTD |
68. |
E-SAIL teise nimega E-SAIL SHIPPING COMPANY |
69. |
ETA NARI NAVIGATION LTD |
70. |
ETERNAL EXPERT LTD |
71. |
EUROPÄISCH-IRANISCHE HANDELSBANK |
72. |
EXPORT DEVELOPMENT BANK OF IRAN |
73. |
FAIRWAY SHIPPING |
74. |
FAQIHIAN, Dr Hoseyn |
75. |
FARNHAM SHIPPING COMPANY LTD |
76. |
FASIRUS MARINE CORPORATION |
77. |
FATSA |
78. |
FIFTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
79. |
FIFTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
80. |
FIFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
81. |
FIFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
82. |
FIRST ISLAMIC INVESTMENT BANK |
83. |
FIRST OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
84. |
FIRST OCEAN GMBH & CO. KG |
85. |
FIRST PERSIAN EQUITY FUND |
86. |
FOURTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
87. |
FOURTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
88. |
FOURTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
89. |
FOURTH OCEAN GMBH & CO. KG |
90. |
FUTURE BANK BSC |
91. |
GACHSARAN OIL & GAS COMPANY |
92. |
GALLIOT MARITIME INCORPORATION |
93. |
GAMMA KARA NAVIGATION LTD |
94. |
GIANT KING LIMITED |
95. |
GOLDEN CHARTER DEVELOPMENT LTD |
96. |
GOLDEN SUMMIT INVESTMENTS LTD |
97. |
GOLDEN WAGON DEVELOPMENT LTD |
98. |
GOLPARVAR, Gholam Hossein |
99. |
GOMSHALL SHIPPING COMPANY LTD |
100. |
GOOD LUCK SHIPPING COMPANY LLC |
101. |
GRAND TRINITY LTD |
102. |
GREAT EQUITY INVESTMENTS LTD |
103. |
GREAT METHOD LTD |
104. |
GREAT PROSPECT INTERNATIONAL LTD |
105. |
HAFIZ DARYA SHIPPING LINES |
106. |
HARVEST SUPREME LTD |
107. |
HARZARU SHIPPING |
108. |
HELIOTROPE SHIPPING LIMITED |
109. |
HELIX SHIPPING LIMITED |
110. |
HK INTERTRADE COMPANY LTD |
111. |
HONG TU LOGISTICS PRIVATE LIMITED |
112. |
HORSHAM SHIPPING COMPANY LTD |
113. |
IFOLD SHIPPING COMPANY LIMITED |
114. |
INDUS MARITIME INCORPORATION |
115. |
INDUSTRIAL DEVELOPMENT & RENOVATION ORGANIZATION |
116. |
INSIGHT WORLD LTD |
117. |
INTERNATIONAL SAFE OIL |
118. |
IOTA NARI NAVIGATION LIMITED |
119. |
IRAN FUEL CONSERVATION ORGANIZATION |
120. |
IRAN INSURANCE COMPANY |
121. |
IRANIAN OFFSHORE ENGINEERING & CONSTRUCTION CO |
122. |
IRANIAN OIL COMPANY LIMITED |
123. |
IRANIAN OIL PIPELINES AND TELECOMMUNICATIONS COMPANY (IOPTC) |
124. |
IRANIAN OIL TERMINALS COMPANY |
125. |
IRANO MISR SHIPPING COMPANY |
126. |
IRINVESTSHIP LTD |
127. |
IRISL (MALTA) LTD |
128. |
IRISL EUROPE GMBH |
129. |
IRISL MARINE SERVICES AND ENGINEERING COMPANY |
130. |
IRISL MARITIME TRAINING INSTITUTE |
131. |
IRITAL SHIPPING SRL |
132. |
ISI MARITIME LIMITED |
133. |
ISIM AMIN LIMITED |
134. |
ISIM ATR LIMITED |
135. |
ISIM OLIVE LIMITED |
136. |
ISIM SAT LIMITED |
137. |
ISIM SEA CHARIOT LTD |
138. |
ISIM SEA CRESCENT LTD |
139. |
ISIM SININ LIMITED |
140. |
ISIM TAJ MAHAL LTD |
141. |
ISIM TOUR COMPANY LIMITED |
142. |
ISLAMIC REPUBLIC OF IRAN SHIPPING LINES |
143. |
JACKMAN SHIPPING COMPANY |
144. |
KALA NAFT |
145. |
KALAN KISH SHIPPING COMPANY LTD |
146. |
KAPPA NARI NAVIGATION LTD |
147. |
KARA SHIPPING AND CHARTERING GMBH |
148. |
KAROON OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
149. |
KAVERI MARITIME INCORPORATION |
150. |
KAVERI SHIPPING LLC |
151. |
KEY CHARTER DEVELOPMENT LTD |
152. |
KHALILIPOUR, Said Esmail |
153. |
KHANCHI, Ali Reza |
154. |
KHAZAR EXPL & PROD CO |
155. |
KHAZAR SHIPPING LINES |
156. |
KHEIBAR COMPANY |
157. |
KING PROSPER INVESTMENTS LTD |
158. |
KINGDOM NEW LTD |
159. |
KINGSWOOD SHIPPING COMPANY LIMITED |
160. |
KISH SHIPPING LINE MANNING COMPANY |
161. |
LAMBDA NARI NAVIGATION LIMITED |
162. |
LANCING SHIPPING COMPANY LIMITED |
163. |
LOGISTIC SMART LTD |
164. |
LOWESWATER LTD |
165. |
MACHINE SAZI ARAK |
166. |
MAGNA CARTA LIMITED |
167. |
MALSHIP SHIPPING AGENCY |
168. |
MARBLE SHIPPING LIMITED |
169. |
MAROUN OIL & GAS COMPANY |
170. |
MASJED-SOLEYMAN OIL & GAS COMPANY |
171. |
MASTER SUPREME INTERNATIONAL LTD |
172. |
MAZANDARAN CEMENT COMPANY |
173. |
MEHR CAYMAN LTD |
174. |
MELLAT BANK SB CJSC |
175. |
MELLI AGROCHEMICAL COMPANY PJS |
176. |
MELLI BANK PLC |
177. |
MELLI INVESTMENT HOLDING INTERNATIONAL |
178. |
MELODIOUS MARITIME INCORPORATION |
179. |
METRO SUPREME INTERNATIONAL LTD |
180. |
MIDHURST SHIPPING COMPANY LIMITED (MALTA) |
181. |
MILL DENE LTD |
182. |
MINISTRY OF ENERGY |
183. |
MINISTRY OF PETROLEUM |
184. |
MODALITY LTD |
185. |
MODERN ELEGANT DEVELOPMENT LTD |
186. |
MOUNT EVEREST MARITIME INCORPORATION |
187. |
NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY |
188. |
NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY SRL |
189. |
NAMJOO, Majid |
190. |
NARI SHIPPING AND CHARTERING GMBH & CO. KG |
191. |
NARMADA SHIPPING |
192. |
NATIONAL IRANIAN DRILLING COMPANY |
193. |
NATIONAL IRANIAN GAS COMPANY |
194. |
NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY |
195. |
NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY NEDERLAND (teise nimega: NIOC NETHERLANDS REPRESENTATION OFFICE) |
196. |
NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY PTE LTD |
197. |
NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY, INTERNATIONAL AFFAIRS LIMITED |
198. |
NATIONAL IRANIAN OIL ENGINEERING AND CONSTRUCTION COMPANY (NIOEC) |
199. |
NATIONAL IRANIAN OIL PRODUCTS DISTRIBUTION COMPANY (NIOPDC) |
200. |
NATIONAL IRANIAN OIL REFINING AND DISTRIBUTION COMPANY |
201. |
NATIONAL IRANIAN TANKER COMPANY |
202. |
NEUMAN LTD |
203. |
NEW DESIRE LTD |
204. |
NEW SYNERGY |
205. |
NEWHAVEN SHIPPING COMPANY LIMITED |
206. |
NINTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
207. |
NINTH OCEAN GMBH & CO. KG |
208. |
NOOR AFZA GOSTAR |
209. |
NORTH DRILLING COMPANY |
210. |
NUCLEAR FUEL PRODUCTION AND PROCUREMENT COMPANY |
211. |
OCEAN CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
212. |
OCEAN EXPRESS AGENCIES PRIVATE LIMITED |
213. |
ONERBANK ZAO |
214. |
OXTED SHIPPING COMPANY LIMITED |
215. |
PACIFIC SHIPPING |
216. |
PARS SPECIAL ECONOMIC ENERGY ZONE |
217. |
PARTNER CENTURY LTD |
218. |
PEARL ENERGY COMPANY LTD |
219. |
PEARL ENERGY SERVICES, SA |
220. |
PERSIA INTERNATIONAL BANK PLC |
221. |
PETRO SUISSE |
222. |
PETROIRAN DEVELOPMENT COMPANY LTD |
223. |
PETROLEUM ENGINEERING & DEVELOPMENT COMPANY |
224. |
PETROPARS INTERNATIONAL FZE |
225. |
PETROPARS IRAN COMPANY |
226. |
PETROPARS LTD |
227. |
PETROPARS OILFIELD SERVICES COMPANY |
228. |
PETROPARS UK LIMITED |
229. |
PETWORTH SHIPPING COMPANY LIMITED |
230. |
POST BANK OF IRAN |
231. |
POWER PLANTS' EQUIPMENT MANUFACTURING COMPANY (SAAKHTE TAJHIZATE NIROOGAHI) |
232. |
PROSPER METRO INVESTMENTS LTD |
233. |
RASTKHAH, Engineer Naser |
234. |
REIGATE SHIPPING COMPANY LIMITED |
235. |
RESEARCH INSTITUTE OF NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY |
236. |
REZVANIANZADEH, Mohammad Reza |
237. |
RISHI MARITIME INCORPORATION |
238. |
SACKVILLE HOLDINGS LTD |
239. |
SAFIRAN PAYAM DARYA SHIPPING COMPANY |
240. |
SALEHI, Ali Akbar |
241. |
SANFORD GROUP |
242. |
SANTEXLINES |
243. |
SECOND OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
244. |
SECOND OCEAN GMBH & CO. KG |
245. |
SEIBOW LOGISTICS LIMITED |
246. |
SEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
247. |
SEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
248. |
SHALLON LTD |
249. |
SHEMAL CEMENT COMPANY |
250. |
SHINE STAR LIMITED |
251. |
SHIPPING COMPUTER SERVICES COMPANY |
252. |
SILVER UNIVERSE INTERNATIONAL LTD |
253. |
SINA BANK |
254. |
SINO ACCESS HOLDINGS |
255. |
SINOSE MARITIME |
256. |
SISCO SHIPPING COMPANY LTD |
257. |
SIXTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
258. |
SIXTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
259. |
SIXTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
260. |
SIXTH OCEAN GMBH & CO. KG |
261. |
SMART DAY HOLDINGS LTD |
262. |
SOLTANI, Behzad |
263. |
SORINET COMMERCIAL TRUST (SCT) |
264. |
SOROUSH SARAMIN ASATIR |
265. |
SOUTH WAY SHIPPING AGENCY CO. LTD |
266. |
SOUTH ZAGROS OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
267. |
SPARKLE BRILLIANT DEVELOPMENT LIMITED |
268. |
SPRINGTHORPE LIMITED |
269. |
STATIRA MARITIME INCORPORATION |
270. |
SUREH (NUCLEAR REACTORS FUEL COMPANY) |
271. |
SYSTEM WISE LTD |
272. |
TAMALARIS CONSOLIDATED LTD |
273. |
TENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
274. |
TENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
275. |
TEU FEEDER LIMITED |
276. |
THETA NARI NAVIGATION |
277. |
THIRD OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
278. |
THIRD OCEAN GMBH & CO. KG |
279. |
THIRTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
280. |
THIRTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
281. |
TOP GLACIER COMPANY LIMITED |
282. |
TOP PRESTIGE TRADING LIMITED |
283. |
TRADE CAPITAL BANK |
284. |
TRADE TREASURE |
285. |
TRUE HONOUR HOLDINGS LTD |
286. |
TULIP SHIPPING INC |
287. |
TWELFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
288. |
TWELFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
289. |
UNIVERSAL TRANSPORTATION LIMITATION UTL |
290. |
VALFAJR 8TH SHIPPING LINE |
291. |
WEST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
292. |
WESTERN SURGE SHIPPING COMPANY LIMITED |
293. |
WISE LING SHIPPING COMPANY LIMITED |
294. |
ZANJANI, Babak |
295. |
ZETA NERI NAVIGATION”. |