ISSN 1977-0650 doi:10.3000/19770650.L_2012.328.est |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 328 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
55. köide |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
I Seadusandlikud aktid
OTSUSED
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/1 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1104/2012/EL,
21. november 2012,
millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ, et lisada kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvat metsapaljundusmaterjali ning ajakohastada toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimesid
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/971/EÜ kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse kohta (3) on kehtestatud tingimused, mille kohaselt imporditakse liitu selle otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali, mis kuulub kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal” ja „valitud paljundusmaterjal”. |
(2) |
Kanada, Horvaatia, Norra, Serbia, Šveitsi, Türgi ja Ameerika Ühendriikide riiklikes metsapaljundusmaterjali sertifitseerimise eeskirjades nõutakse ametliku põldtunnustamise läbiviimist seemnete korje ja töötlemise ning istutusmaterjali tootmise käigus. |
(3) |
Nimetatud eeskirjade kohaselt tuleks algmaterjalide heakskiitmise ja registreerimise süsteemide ning sellest algmaterjalist hiljem paljundusmaterjali tootmise puhul järgida OECD rahvusvahelise kaubanduse jaoks ette nähtud metsapaljundusmaterjali sertifitseerimiskava (OECD metsaseemne ja -istikute kava). Lisaks peavad kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal”, „valitud paljundusmaterjal” ja „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvad seemned ja metsapaljundusmaterjal olema nimetatud eeskirjade kohaselt ametlikult sertifitseeritud ning seemnepakid vastavalt OECD metsaseemne ja -istikute kavale ametlikult suletud. |
(4) |
Nende eeskirjade läbivaatamisel seoses kategooriaga „tingimustele vastav paljundusmaterjal” on selgunud, et algmaterjali heakskiitmise tingimused vastavad nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivis 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (4) kehtestatud nõuetele. Välja arvatud seemne kvaliteeti, liigipuhtust ja istutusmaterjali kvaliteeti käsitlevad tingimused, pakuvad nende kolmandate riikide eeskirjad samu tagatisi uude kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvatele seemnetele ja istutusmaterjalile esitatavate tingimuste osas nagu direktiivis 1999/105/EÜ sätestatud tagatised. Sellest lähtuvalt tuleks kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluva metsapaljundusmaterjali puhul Kanadas, Horvaatias, Norras, Serbias, Šveitsis, Türgis ja Ameerika Ühendriikides kehtivad sertifitseerimiseeskirjad tunnistada samaväärseteks direktiivis 1999/105/EÜ sätestatutega tingimusel, et on täidetud otsuse 2008/971/EÜ II lisas seemnetele ja istutusmaterjalile esitatud tingimused. |
(5) |
Kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluva materjali puhul peaksid need tingimused hõlmama ka teavet selle kohta, kas tooteid on geneetiliselt muundatud või mitte. Kõnealune teave peaks hõlbustama nõuete kohaldamist, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (5) või asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust (7). |
(6) |
Lisaks on muutunud otsuse 2008/971/EÜ I lisas loetletud mõned toodangu heakskiidu ja kontrolli eest vastutavate asutuste nimed. |
(7) |
Seepärast tuleks otsust 2008/971/EÜ vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2008/971/EÜ muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Käesoleva otsusega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel imporditakse liitu käesoleva otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides toodetud kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal”, „valitud paljundusmaterjal” ja „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvat metsapaljundusmaterjali.” |
2) |
Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesoleva otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides toodetud ja nimetatud lisas loetletud kolmandate riikide asutuste poolt ametlikult sertifitseeritud direktiivi 1999/105/EÜ I lisas loetletud liikide seemned ja istutusmaterjal, mis kuuluvad kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal”, „valitud paljundusmaterjal” ja „tingimustele vastav paljundusmaterjal”, loetakse samaväärseteks direktiivi 1999/105/EÜ nõuetele vastavate seemnete ja istutusmaterjaliga tingimusel, et need vastavad käesoleva otsuse II lisas esitatud tingimustele.” |
3) |
Artikli 4 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kui seemned ja istutusmaterjal saabuvad liitu, peab importiv tarnija eelnevalt teavitama impordist oma liikmesriigi ametlikku järelevalveasutust. Järelevalveasutus väljastab enne materjali turuleviimist OECD ametlikul päritolusertifikaadil põhineva põhisertifikaadi.” |
4) |
I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 21. november 2012
Euroopa Parlamendi nimel
president
M. SCHULZ
Nõukogu nimel
eesistuja
A. D. MAVROYIANNIS
(1) ELT C 351, 15.11.2012, lk 91.
(2) Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus.
(3) ELT L 345, 23.12.2008, lk 83.
(4) EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.
(5) EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.
(6) ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.
(7) ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.
LISA
Otsuse 2008/971/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
I lisa asendatakse järgmisega: „I LISA Riigid ja asutused
|
2) |
II lisasse lisatakse järgmine osa: „C. Kolmandates riikides kasvatatud seemneid ja istutusmaterjali käsitlevad täiendavad tingimused seoses kategooriaga „tingimustele vastav paljundusmaterjal”. Kategooriasse „tingimustele vastav paljundusmaterjal” kuuluvate seemnete ja istutusmaterjali puhul on OECD etiketil, tarnija etiketil või vastavas dokumendis esitatud teave selle kohta, kas algmaterjali tootmisel on kasutatud geneetilist muundamist.” |
(1) CA – Kanada, CH – Šveits, HR – Horvaatia, NO – Norra, RS – Serbia, TR – Türgi, US – Ameerika Ühendriigid.”
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/4 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1105/2012/EL,
21. november 2012,
millega muudetakse nõukogu otsust 2003/17/EÜ, pikendades selle kohaldamisperioodi ja ajakohastades tootmisele heakskiitu andvate ja tootmise kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ja kolmandate riikide nimede loetelu
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsuses 2003/17/EÜ (kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta) (3) on sätestatud, et piiratud aja vältel käsitatakse teatavat liiki seemnekultuuride põldtunnustamisi, mida teostatakse teatavates kolmandates riikides, samaväärsetena liidu õigusaktide kohaselt sooritatud põldtunnustamistega ning kõnealustes riikides kasvatatud teatavate liikide seemet samaväärsena liidu õigusaktide kohaselt kasvatatud seemnega. |
(2) |
Kolmandates riikides teostatud põldtunnustamised annavad jätkuvalt samasuguse tagatise kui liikmesriikide teostatud põldtunnustamised. Seepärast tuleks neid jätkuvalt samaväärsena käsitada. |
(3) |
Kuna otsus 2003/17/EÜ aegub 31. detsembril 2012, tuleks pikendada kõnealuse otsuse alusel samaväärsuse tunnustamise tähtaega. Soovitav oleks pikendada nimetatud tähtaega veel kümne aasta võrra. |
(4) |
Otsuses 2003/17/EÜ esinev viide Jugoslaaviale tuleks välja jätta. Serbia tuleks lisada otsuse 2003/17/EÜ I lisas esitatud kolmandate riikide loetelusse, kuna ta on seemneproovide võtmise ja analüüsimise osas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheliseks kaubanduseks ettenähtud seemne sordisertifitseerimise kava ning Rahvusvahelise Seemnekontrolli Assotsiatsiooni (ISTA) liige. Lisaks on muutunud otsuse 2003/17/EÜ I lisas loetletud mõne tootmisele heakskiitu andva ja tootmise kontrolli eest vastutava ametiasutuse nimi. |
(5) |
Otsuse 2003/17/EÜ need sätted, mis viitavad nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), (4) tuleks välja jätta, kuna nende kohaldamine ei oleks käesoleva otsuse raames kooskõlas delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide süsteemiga, mis kehtestati Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. |
(6) |
Seepärast tuleks otsust 2003/17/EÜ vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsust 2003/17/EÜ muudetakse järgmiselt:
1) |
artikkel 4 jäetakse välja; |
2) |
artikkel 5 jäetakse välja; |
3) |
artiklis 6 asendatakse kuupäev „31. detsember 2012” kuupäevaga „31. detsember 2022”; |
4) |
I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 21. november 2012
Euroopa Parlamendi nimel
president
M. SCHULZ
Nõukogu nimel
eesistuja
A. D. MAVROYIANNIS
(1) ELT C 351, 15.11.2012, lk 92.
(2) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus.
(3) EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10.
(4) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
LISA
„I LISA
RIIGID, AMETIASUTUSED JA LIIGID
Riik (1) |
Ametiasutus |
Järgmistes direktiivides viidatud liigid |
|||||||
1 |
2 |
3 |
|||||||
AR |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
AU |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
CA |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
CL |
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
HR |
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
IL |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
MA |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
NZ |
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
RS |
Põllumajandusministeerium on volitanud järgmisi institutsioone väljastama OECD sertifikaate:
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
TR |
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
US |
|
2002/54/EÜ 66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
UY |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/57/EÜ |
|||||||
ZA |
|
66/401/EMÜ 66/402/EMÜ – ainult seoses liikidega Zea mays ja Sorghum spp. 2002/57/EÜ |
(1) AR – Argentiina, AU – Austraalia, CA – Kanada, CL – Tšiili, HR – Horvaatia, IL – Iisrael, MA – Maroko, NZ – Uus-Meremaa, RS – Serbia, TR – Türgi, US – Ameerika Ühendriigid, UY – Uruguay, ZA – Lõuna-Aafrika”.
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/7 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1106/2012,
27. november 2012,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 471/2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri kohta) (2) on sätestatud alates 1. jaanuarist 2007 kehtiv kõnealuse nomenklatuuri redaktsioon. |
(2) |
Lõuna-Sudaan on saanud iseseisvaks riigiks. |
(3) |
Hollandi Antillid on jagunenud muudeks haldusüksusteks. |
(4) |
Saint Barthélemy ei ole enam osa Euroopa Liidu tolliterritooriumist. |
(5) |
Vaja on koodi, mis hõlmaks tehinguid avamere rajatistega (naftaplatvormid, tuulepargid, merekaablid). |
(6) |
Riikide ja territooriumide tähestikulise kodeerimise aluseks tuleb võtta praegune ISO alfa-2 standard niivõrd, kuivõrd see on kooskõlas liidu õigusaktide ja statistikaalaste nõuetega. |
(7) |
Seega on asjakohane koostada nomenklatuuri uus redaktsioon, milles võetakse arvesse kõnealuseid uuendusi ja teatavaid koode mõjutavaid muudatusi. |
(8) |
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kolmandate riikidega peetava kaubavahetuse statistikat käsitleva komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas on esitatud alates 1. jaanuarist 2013 kehtima hakkav liidu väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri redaktsioon.
Artikkel 2
Määrus (EÜ) nr 1833/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2013.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 27. november 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 152, 16.6.2009, lk 23.
(2) ELT L 354, 14.12.2006, lk 19.
LISA
LIIDU VÄLISKAUBANDUSSTATISTIKA JA LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE STATISTIKA RIIKIDE JA TERRITOORIUMIDE NOMENKLATUUR
(Alates 1. jaanuarist 2013 kehtiv redaktsioon)
Kood |
Tekst |
Kirjeldus |
AD |
Andorra |
|
AE |
Araabia Ühendemiraadid |
Abu Dhabi, Ajmān, Ash-Shāriqah, Dubai, Al-Fujayrah, Umm al-Qaywayn, Ra’s al-Khaymah |
AF |
Afganistan |
|
AG |
Antigua ja Barbuda |
|
AI |
Anguilla |
|
AL |
Albaania |
|
AM |
Armeenia |
|
AO |
Angola |
Kaasa arvatud Cabinda |
AQ |
Antarktis |
60° lõunalaiusest lõuna pool paiknevad alad; ei hõlma Prantsuse Lõunaalasid (TF), Bouvet’ saart (BV), Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saari (GS). |
AR |
Argentina |
|
AS |
Ameerika Samoa |
|
AT |
Austria |
|
AU |
Austraalia |
|
AW |
Aruba |
|
AZ |
Aserbaidžaan |
|
BA |
Bosnia ja Hertsegoviina |
|
BB |
Barbados |
|
BD |
Bangladesh |
|
BE |
Belgia |
|
BF |
Burkina Faso |
|
BG |
Bulgaaria |
|
BH |
Bahrein |
|
BI |
Burundi |
|
BJ |
Benin |
|
BL |
Saint-Barthélemy |
|
BM |
Bermuda |
|
BN |
Brunei Darussalam |
Tavanimi: Brunei |
BO |
Boliivia Paljurahvuseline Riik |
Tavanimi: Boliivia |
BQ |
Bonaire, Sint Eustatius ja Saba |
|
BR |
Brasiilia |
|
BS |
Bahama |
|
BT |
Bhutan |
|
BV |
Bouvet’ saar |
|
BW |
Botswana |
|
BY |
Valgevene |
|
BZ |
Belize |
|
CA |
Kanada |
|
CC |
Kookossaared (Keelingi saared) |
|
CD |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
Endine Sair (Zaire) |
CF |
Kesk-Aafrika Vabariik |
|
CG |
Kongo Vabariik |
|
CH |
Šveits |
Kaasa arvatud Saksamaa Büsingeni piirkond ja Itaalia Campione d’Italia haldusüksus |
CI |
Elevandiluurannik |
Ametlik nimetus: Côte d’Ivoire |
CK |
Cooki saared |
|
CL |
Tšiili |
|
CM |
Kamerun |
|
CN |
Hiina |
|
CO |
Colombia |
|
CR |
Costa Rica |
|
CU |
Kuuba |
|
CV |
Roheneemesaared |
|
CW |
Curaçao |
|
CX |
Jõulusaar |
|
CY |
Küpros |
|
CZ |
Tšehhi Vabariik |
|
DE |
Saksamaa |
Kaasa arvatud Helgoland; välja arvatud Büsingeni piirkond. |
DJ |
Djibouti |
|
DK |
Taani |
|
DM |
Dominica |
|
DO |
Dominikaani Vabariik |
|
DZ |
Alžeeria |
|
EC |
Ecuador |
Kaasa arvatud Galápagose saared |
EE |
Eesti |
|
EG |
Egiptus |
|
EH |
Lääne-Sahara |
|
ER |
Eritrea |
|
ES |
Hispaania |
Kaasa arvatud Baleaari saared ja Kanaari saared; välja arvatud Ceuta (XC) ja Melilla (XL). |
ET |
Etioopia |
|
FI |
Soome |
Kaasa arvatud Ahvenamaa saared |
FJ |
Fidži |
|
FK |
Falklandi saared |
|
FM |
Mikroneesia Liiduriigid |
Chuuk, Kosrae, Pohnpei ja Yap |
FO |
Fääri saared |
|
FR |
Prantsusmaa |
Kaasa arvatud Monaco, Prantsuse ülemeredepartemangud (Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique ja Réunion) ja Prantsusmaale kuuluv Saint-Martini põhjaosa. |
GA |
Gabon |
|
GB |
Suurbritannia |
Suurbritannia, Põhja-Iirimaa, Kanalisaared ja Mani saar |
GD |
Grenada |
Kaasa arvatud Lõuna-Grenadiinid |
GE |
Gruusia |
|
GH |
Ghana |
|
GI |
Gibraltar |
|
GL |
Gröönimaa |
|
GM |
Gambia |
|
GN |
Guinea |
|
GQ |
Ekvatoriaal-Guinea |
|
GR |
Kreeka |
|
GS |
Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared |
|
GT |
Guatemala |
|
GU |
Guam |
|
GW |
Guinea-Bissau |
|
GY |
Guyana |
|
HK |
Hongkong |
Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkond |
HM |
Heard ja McDonald |
|
HN |
Honduras |
Kaasa arvatud Swani saared |
HR |
Horvaatia |
|
HT |
Haiti |
|
HU |
Ungari |
|
ID |
Indoneesia |
|
IE |
Iirimaa |
|
IL |
Iisrael |
|
IN |
India |
|
IO |
Briti India ookeani ala |
Chagose saared |
IQ |
Iraak |
|
IR |
Iraani Islamivabariik |
|
IS |
Island |
|
IT |
Itaalia |
Kaasa arvatud Livigno; välja arvatud Campione d’Italia haldusüksus. |
JM |
Jamaica |
|
JO |
Jordaania |
|
JP |
Jaapan |
|
KE |
Kenya |
|
KG |
Kõrgõzstan |
|
KH |
Kambodža |
|
KI |
Kiribati |
|
KM |
Komoorid |
Anjouan, Grande Comore ja Moheli |
KN |
Saint Kitts ja Nevis |
|
KP |
Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
Tavanimi: Põhja-Korea |
KR |
Korea Vabariik |
Tavanimi: Lõuna-Korea |
KW |
Kuveit |
|
KY |
Kaimanisaared |
|
KZ |
Kasahstan |
|
LA |
Laose Demokraatlik Rahvavabariik |
Tavanimi: Laos |
LB |
Liibanon |
|
LC |
Saint Lucia |
|
LI |
Liechtenstein |
|
LK |
Sri Lanka |
|
LR |
Libeeria |
|
LS |
Lesotho |
|
LT |
Leedu |
|
LU |
Luksemburg |
|
LV |
Läti |
|
LY |
Liibüa |
|
MA |
Maroko |
|
MD |
Moldova Vabariik |
|
ME |
Montenegro |
|
MG |
Madagaskar |
|
MH |
Marshalli Saared |
|
MK (1) |
endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik |
|
ML |
Mali |
|
MM |
Birma/Myanmar |
Tavanimi: Birma |
MN |
Mongoolia |
|
MO |
Macau |
Hiina Rahvavabariigi erihalduspiirkond |
MP |
Põhja-Mariaanid |
|
MR |
Mauritaania |
|
MS |
Montserrat |
|
MT |
Malta |
Kaasa arvatud Comino ja Gozo |
MU |
Mauritius |
Mauritiuse saar, Rodriguese saar, Agalega saared ja Cargados Carajose saared (Saint Brandoni saared) |
MV |
Maldiivid |
|
MW |
Malawi |
|
MX |
Mehhiko |
|
MY |
Malaisia |
Malaka poolsaare osa ja Ida-Malaisia (Labuan, Sabah ja Sarawak) |
MZ |
Mosambiik |
|
NA |
Namiibia |
|
NC |
Uus-Kaledoonia |
Kaasa arvatud Loyalty saared (Lifou, Maré ja Ouvéa) |
NE |
Niger |
|
NF |
Norfolk |
|
NG |
Nigeeria |
|
NI |
Nicaragua |
Kaasa arvatud Corni saared |
NL |
Holland |
|
NO |
Norra |
Kaasa arvatud Svålbardi saarestik ja Jan Mayeni saar |
NP |
Nepal |
|
NR |
Nauru |
|
NU |
Niue |
|
NZ |
Uus-Meremaa |
Välja arvatud Ross Dependency (Antarktika) |
OM |
Omaan |
|
PA |
Panama |
Kaasa arvatud endine Panama kanali tsoon |
PE |
Peruu |
|
PF |
Prantsuse Polüneesia |
Markiisaared, Seltsisaared (sh Tahiti), Tuamotu saared, Gambier’ saared ja Tubuai saared. |
PG |
Paapua Uus-Guinea |
Uus-Guinea saare idaosa; Bismarcki saarestik (sh Uus-Britannia, Uus-Iirimaa, Lavongai, Admiraliteedisaared); Saalomoni saarte põhjaosa (Bougainville ja Buka); Trobriandi saared, Woodlarki saar; d’Entrecasteaux’ saared ja Louisiade’i saarestik. |
PH |
Filipiinid |
|
PK |
Pakistan |
|
PL |
Poola |
|
PM |
Saint-Pierre ja Miquelon |
|
PN |
Pitcairn |
Kaasa arvatud Ducie, Hendersoni ja Oeno saared |
PS |
Palestiina okupeeritud alad |
Jordani Läänekallas (sh Ida-Jeruusalemm) ja Gaza sektor |
PT |
Portugal |
Kaasa arvatud Assoorid ja Madeira saarestik |
PW |
Belau |
|
PY |
Paraguay |
|
QA |
Katar |
|
RO |
Rumeenia |
|
RU |
Venemaa Föderatsioon |
Tavanimi: Venemaa |
RW |
Rwanda |
|
SA |
Saudi Araabia |
|
SB |
Saalomoni Saared |
|
SC |
Seišellid |
Mahé, Praslin, La Digue, Frégate ja Silhouette; Amirandid (sh Desroches, Alphonse, Plate ja Coëtivy); Ferquhari saared (sh Providence); Aldabra saared ja Cosmoledo saared. |
SD |
Sudaan |
|
SE |
Rootsi |
|
SG |
Singapur |
|
SH |
Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha |
|
SI |
Sloveenia |
|
SK |
Slovakkia |
|
SL |
Sierra Leone |
|
SM |
San Marino |
|
SN |
Senegal |
|
SO |
Somaalia |
|
SR |
Suriname |
|
SS |
Lõuna-Sudaan |
|
ST |
São Tomé ja Príncipe |
|
SV |
El Salvador |
|
SX |
Sint-Maarten (Hollandile kuuluv osa) |
Saint-Martini saar on jagatud Prantsusmaale kuuluvaks põhjaosaks ja Hollandile kuuluvaks lõunaosaks. |
SY |
Süüria Araabia Vabariik |
Tavanimi: Süüria |
SZ |
Svaasimaa |
|
TC |
Turks ja Caicos |
|
TD |
Tšaad |
|
TF |
Prantsuse Lõunaalad |
Kaasa arvatud Kergueleni saared, Amsterdami saar, Saint Pauli saar, Crozet’ saarestik ja Prantsuse India ookeani hajasaared (Bassas da India, Europa saar, Glorioso saared, Juan de Nova saar ja Tromelini saar). |
TG |
Togo |
|
TH |
Tai |
|
TJ |
Tadžikistan |
|
TK |
Tokelau |
|
TL |
Ida-Timor (Timor-Leste) |
|
TM |
Türkmenistan |
|
TN |
Tuneesia |
|
TO |
Tonga |
|
TR |
Türgi |
|
TT |
Trinidad ja Tobago |
|
TV |
Tuvalu |
|
TW |
Taiwan |
Kinmeni, Matsu, Penghu ja Taiwani eraldi tolliterritoorium |
TZ |
Tansaania Ühendvabariik |
Pemba saar, Sansibari saar ja Tanganjika |
UA |
Ukraina |
|
UG |
Uganda |
|
UM |
Ühendriikide hajasaared |
Kaasa arvatud Bakeri saar, Howlandi saar, Jarvise saar, Johnstoni atoll, Kingmani rahu, Midway saared, Navassa saar, Palmyra atoll, Wake’i saar. |
US |
Ameerika Ühendriigid |
Kaasa arvatud Puerto Rico |
UY |
Uruguay |
|
UZ |
Usbekistan |
|
VA |
Püha Tool (Vatikani Linnriik) |
|
VC |
Saint Vincent ja Grenadiinid |
|
VE |
Venezuela Bolívari Vabariik |
Tavanimi: Venezuela |
VG |
Briti Neitsisaared |
|
VI |
USA Neitsisaared |
|
VN |
Vietnam |
|
VU |
Vanuatu |
|
WF |
Wallis ja Futuna |
Kaasa arvatud Alofi saar |
WS |
Samoa |
Endine Lääne-Samoa |
XC |
Ceuta |
|
XK |
Kosovo |
Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244. |
XL |
Melilla |
Kaasa arvatud Peñón de Vélez de la Gomera, Peñón de Alhucemas ja Chafarinase saared. |
XS |
Serbia |
|
YE |
Jeemen |
Endised Põhja-Jeemen ja Lõuna-Jeemen |
YT |
Mayotte |
Grande-Terre ja Pamandzi |
ZA |
Lõuna-Aafrika Vabariik |
|
ZM |
Sambia |
|
ZW |
Zimbabwe |
|
MUUD |
||
EU |
Euroopa Liit |
Koodi kasutatakse ainult kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse puhul kaupade päritolu näitamiseks vastavalt asjaomastes ELi õigusnormides kehtestatud tingimustele. Koodi ei kasutata statistilistel eesmärkidel. |
QP |
Avameri |
Ookeani- või merealad väljaspool territoriaalmerd |
|
Laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud |
Vabatahtlik rubriik |
või |
|
|
QR |
Laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud ELi-siseses kaubanduses |
Vabatahtlik rubriik |
QS |
Laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud kauplemisel kolmandate riikidega |
Vabatahtlik rubriik |
QU |
Määratlemata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
või |
|
|
QV |
ELi-siseses kaubanduses määratlemata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
QW |
Kolmandate riikidega kauplemisel määratlemata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
QX |
Ärilistel või sõjalistel põhjustel täpsustamata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
või |
|
|
QY |
ELi-siseses kaubanduses ärilistel või sõjalistel põhjustel täpsustamata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
QZ |
Kolmandate riikidega kauplemisel ärilistel või sõjalistel põhjustel täpsustamata riigid ja territooriumid |
Vabatahtlik rubriik |
(1) Ajutine kood, mis ei muuda riigi lõplikku nime, mis võetakse vastu pärast asjakohaste ÜRO läbirääkimiste lõppemist.
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/16 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1107/2012,
27. november 2012,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
(2) |
Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. november 2012
Komisjoni nimel presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.
LISA
Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(eurot 100 kg kohta) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
AL |
44,1 |
MA |
50,0 |
|
MK |
37,4 |
|
TN |
73,5 |
|
TR |
64,0 |
|
ZZ |
53,8 |
|
0707 00 05 |
AL |
64,5 |
MA |
141,4 |
|
MK |
58,4 |
|
TR |
89,6 |
|
ZZ |
88,5 |
|
0709 93 10 |
MA |
88,6 |
TR |
100,6 |
|
ZZ |
94,6 |
|
0805 20 10 |
MA |
76,3 |
ZZ |
76,3 |
|
0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 |
CN |
65,5 |
HR |
35,6 |
|
TR |
81,7 |
|
ZZ |
60,9 |
|
0805 50 10 |
AR |
68,7 |
TR |
85,8 |
|
ZA |
49,1 |
|
ZZ |
67,9 |
|
0808 10 80 |
MK |
38,5 |
NZ |
138,3 |
|
US |
125,4 |
|
ZA |
113,0 |
|
ZZ |
103,8 |
|
0808 30 90 |
CN |
59,5 |
TR |
116,3 |
|
US |
136,8 |
|
ZZ |
104,2 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.
OTSUSED
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/18 |
NÕUKOGU OTSUS,
20. november 2012,
rahvusvahelises džuudi uurimisrühmas Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta, mis käsitleb läbirääkimisi rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevuse pikendamiseks pärast 2014. aastat
(2012/730/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõikeid 3 ja 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu otsusega 2002/312/EÜ (1) kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks 2001. aasta leping, milles sätestatakse rahvusvahelise džuudi uurimisrühma pädevus („leping”). |
(2) |
Uurimisrühma praegune pädevus lõpeb 30. aprillil 2014 ning läbirääkimiste alustamist pädevuse pikendamiseks arutatakse 2012. aasta detsembris peetaval rahvusvahelise džuudi uurimisrühma nõukogu 15. kohtumisel. |
(3) |
Lepingu pikendamine ei ole liidu huvides, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Seisukoht, mis Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) nimel rahvusvahelises džuudi uurimisrühmas võetakse, on hääletada selle vastu, et alustada läbirääkimisi pädevuse pikendamiseks peale 2014. aastat.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Brüssel, 20. november 2012
Nõukogu nimel
eesistuja
A. D. MAVROYIANNIS
(1) EÜT L 112, 27.4.2002, lk 34.
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/19 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
21. november 2012,
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/003 DK/Vestas, Taani)
(2012/731/EL)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
(2) |
17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 000 000 eurot aastas. |
(3) |
Taani esitas 14. mail 2012 taotluse fondi kasutusele võtmiseks seoses äriühingus Vestas toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 10. juulini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 7 488 000 euro eraldamiseks. |
(4) |
Tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 7 488 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
Artikkel 2
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Strasbourg, 21. november 2012
Euroopa Parlamendi nimel
president
M. SCHULZ
Nõukogu nimel
eesistuja
A. D. MAVROYIANNIS
(1) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
(2) ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/20 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
21. november 2012,
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/002 DE/manroland, Saksamaa)
(2012/732/EL)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1) |
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „EGF”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
(2) |
17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on EGFi kasutamise ülemmäär 500 000 000 eurot aastas. |
(3) |
Saksamaa esitas 4. mail 2012 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes manroland AG ja selle kahes tütarettevõttes ning samuti ühes tarnivas ettevõttes, ning täiendas taotlust lisateabega kuni 10. juulini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 5 352 944 euro eraldamiseks. |
(4) |
Seetõttu tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Saksamaa taotluse põhjal rahalist toetust, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 5 352 944 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.
Artikkel 2
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Strasbourg, 21. november 2012
Euroopa Parlamendi nimel
president
M. SCHULZ
Nõukogu nimel
eesistuja
A. D. MAVROYIANNIS
(1) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
(2) ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.
28.11.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 328/21 |
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
26. november 2012,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 492/2011 seoses vabade töökohtade ja töötaotlejate vahendusega ning EURESi taasloomisega
(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8548 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2012/733/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires, (1) eriti selle artiklit 38,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Alates EURESi võrgustiku loomisest komisjoni 22. oktoobri 1993. aasta otsusega 93/569/EMÜ, millega rakendati nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires, (2) on tehtud märgatavaid edusamme eelkõige Euroopa tööturuasutuste süsteemi EURESi puhul nõukogu määruse (EMÜ) nr 1612/68 (3) rakendamiseks. Komisjoni otsusega 2003/8/EÜ (4) reformiti ning taasloodi võrgustik, et muuta see ühtsemaks ja tugevamaks. |
(2) |
17. juunil 2010. aastal kinnitas Euroopa Ülemkogu strateegia „Euroopa 2020” tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kohta ning soovitas täielikult mobiliseerida asjakohased ELi vahendid ja poliitikad, et toetada ühiste eesmärkide saavutamist, ning kutsus liikmesriike üles koordineeritud tegevuseks. |
(3) |
28. ja 29. juunil 2012 sõlmis Euroopa Ülemkogu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe ning komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” märgiti, et EURESi portaal tuleks arendada tõeliseks Euroopa töö- ja töötajate otsimise vahendiks. |
(4) |
EURES peaks edendama tööturgude paremat toimimist ning majanduse vajaduste täitmist, lihtsustades töötajate riikidevahelist ja piiriülest geograafilist liikuvust ning tagades liikuvuse õiglastel tingimustel ja kohaldatavate tööstandardite järgimise. Võrgustik peaks muutma tööturud läbipaistvamaks, kindlustades vabade töökohtade ja töötaotluste vahetuse ja menetlemise (st vahenduse ja sobitamise kõnealuse määruse tähenduses) ning toetades värbamis-, nõustamis- ja juhendamismeetmeid nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil, aidates seega kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele. |
(5) |
Pidades silmas kogemusi, mis on saadud alates võrgustiku loomisest 1993. aastal ning selle reformist 2003. aastal, ning võttes arvesse vajadust võrgustikku täiendavalt tugevdada ja laiendada, et sellega saaks toetada strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamist, tuleb võrgustiku ülesehitus, kohustuste jaotus, otsustamismenetlused ja osutatavad teenused nüüd ümber kujundada. |
(6) |
Selleks peab EURES sobitamise, tööotsimise ja värbamise puhul olema rohkem suunatud eesmärgi- ja tulemuspõhisemale juhtimisele. Töö otsimist võib käesolevas kontekstis käsitada kui vahendaja teenuste pakkumist tööturu nõudluse ja pakkumise vahel sel eesmärgil, et toimuks värbamine, kui see tähendab vaba töökoha täitmist. |
(7) |
Monopolide keelustamine ja muud arengud on põhjustanud tööturul erinevate tööturu teenuste pakkujate esilekerkimise. Oma potentsiaali täielikuks saavutamiseks tuleb EURES avada nendele toimijatele, kes austavad kohaldatavaid tööstandardeid ja õigusaktidest tulenevaid nõudeid ning teisi EURESi kvaliteedistandardeid. |
(8) |
EURESi teenused tuleb täpselt määratleda, tagamaks, et määrusega liikmesriikidele pandavad kohustused, eelkõige vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas, kuid samuti tööturuga seotud teabe vahetamine ja pakkumine, toimiksid tõhusalt ja tulemuslikult. See eeldab erinevate toimijate, sealhulgas vajaduse korral sotsiaalpartnerite kaasamist. |
(9) |
Majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes palus Euroopa Ülemkogu uurida võimalust hõlmata EURESisse ka väljaõppe- ja praktikakohad. Et võimaldada sünergiat ja tagada, et EURES toetaks täielikult strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, eelkõige eesmärki suurendada tööhõive 2020. aastaks 75 protsendini, kuid pidades siiski kinni määruse reguleerimisalast, võiks EURES hõlmata väljaõppe- ja praktikakohti juhul, kui asjaomased isikud on kõnealuse määruse seisukohast töötajad ning 18aastased või vanemad, ning juhul kui sellise info vahetamist vastavalt asjakohastele standarditele peetakse teostatavaks. |
(10) |
Selleks et pakkuda teenuseid kõige tõhusamalt, tuleks EURES integreerida osalevate organisatsioonide üldteenustesse, mis võivad riiklike ja piiriüleste meetmete korral saada toetust Euroopa Sotsiaalfondilt. |
(11) |
Sellesse, et praeguse tööturu tõhusa toimimise abil areneks välja Euroopa tööturg, saab EURES anda tõhusa panuse, kui võtab olulisema rolli raskesti täidetavate töökohtade täitmisel ning aitab teatavaid töötajate ja tööandjate rühmi, suunates EURESi toetused ELi tasandi liikuvusmeetmetesse, et julgustada eelkõige noorte töötajate vahetusi. |
(12) |
Täielikult tuleks arvesse võtta võimalusi, mida teenuste edasiseks parendamiseks ning ratsionaliseerimiseks pakuvad arenevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid. |
(13) |
Käesoleva otsuse raamistikus toimuv isikuandmete töötlemine peab olema kooskõlas ELi ja liikmesriikide isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega. |
(14) |
Selguse huvides on soovitatav EURES taasluua, määratledes samas täpsemini selle koosseisu, olemuse ja funktsioonid. |
(15) |
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas töötajate vaba liikumise nõuandekomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
EURESi võrgustik
Määruse (EL) nr 492/2011 II peatükis sätestatud kohustuste täitmiseks loob komisjon koos liikmesriikidega Euroopa tööturuasutuste võrgustiku EURES ning haldab seda.
Artikkel 2
Eesmärgid
Tööotsijate, töötajate ja tööandjate huvides soodustab EURES, vajaduse korral koostöös teiste Euroopa talituste või võrgustikega, järgmist:
a) |
avatud ja kõigile kättesaadava Euroopa tööturu arendamine, kus peetakse kinni kohaldatavatest tööstandarditest ja õigusaktidest tulenevatest nõuetest; |
b) |
vahendused ja töö otsimine riikide- ja piirkondadevahelisel ning piiriülesel tasandil vabade töökohtade ja töötaotluste vahetamise abil ning osalemine ELi tasandi suunatud liikuvusmeetmetes; |
c) |
läbipaistvus ja teabevahetus Euroopa tööturgudel, kaasa arvatud elamis- ja töötingimuste ning oskuste omandamise võimaluste osas; |
d) |
meetmete arendamine noorte töötajate liikuvuse julgustamiseks ja lihtsustamiseks; |
e) |
teabe vahetamine väljaõppe- ja praktikakohtade kohta määruse (EL) nr 492/2011 tähenduses ning vajaduse korral väljaõppe- ja praktikakohtade täitmine; |
f) |
metoodikate ja näitajate väljaarendamine sel eesmärgil. |
Artikkel 3
Koosseis
EURES hõlmab järgmisi kategooriaid:
a) |
Euroopa Vabade Töökohtade ja Töötaotlejate Vahenduse Koordinatsiooniamet vastavalt määruse (EL) nr 492/2011 artiklitele 18, 19 ja 20; |
b) |
EURESi liikmed, kes on liikmesriikides vastavalt määruse (EL) nr 492/2011 artikli 11 lõikele 2 nimetatud eriasutused ehk „riiklikud koordinatsioonibürood”, nagu on sätestatud artiklis 5; |
c) |
EURESi partnerid vastavalt määruse (EL) nr 492/2011 artikli 15 lõikele 1. EURESi vastav liige nimetab EURESi partnerid, kelleks võivad olla asjakohastes töötaotluste ja tööhõive valdkondades tegutsevad era- või avaõiguslikud teenusepakkujad ning ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid. EURESi partneriks saamiseks tuleb täita artiklis 7 sätestatud rollid ja ülesanded; |
d) |
EURESi assotsieerunud partnerid, kes artikli 6 kohaselt pakuvad teatavaid teenuseid EURESi partneri või Euroopa koordinatsioonibüroo järelevalve ja vastutuse all. |
Artikkel 4
Euroopa koordinatsioonibüroo roll ja ülesanded
1. Euroopa koordinatsioonibüroo juhtimise eest vastutab komisjon.
2. Euroopa koordinatsioonibüroo jälgib määruse (EL) nr 492/2011 II peatüki sätete järgimist ning abistab võrgustikku selle tegevuses.
3. Eelkõige tegeleb ta järgmisega:
a) |
ühtse üldkontseptsiooni väljatöötamine ning horisontaalne tugi EURESi võrgustiku ja selle kasutajate hüvanguks, sealhulgas
|
b) |
geograafilise ja tööalase liikuvuse analüüs, pidades silmas tasakaalu saavutamist nõudluse ja pakkumise vahel, ning liikuvuse üldkontseptsiooni arendamine vastavalt Euroopa tööhõivestrateegiale; |
c) |
EURESi tegevuse üldine järelevalve ja hindamine, toimimise, töövahenduse ja muude tulemusnäitajate määratlemine ning samuti meetmed kontrollimaks, et see toimub kooskõlas määrusega (EL) nr 492/2011 ning käesoleva otsusega. |
4. Pärast EURESi juhatusega konsulteerimist võtab koordinatsioonibüroo vastu oma tööprogrammi ning EURESi võrgustiku eesmärgid koostöös EURESi koordinatsioonirühmaga.
Artikkel 5
Riiklike koordinatsioonibüroode roll ja ülesanded
1. Iga liikmesriik nimetab määruse (EL) nr 492/2011 artikli 11 lõike 2 kohaselt eriasutuse, kes vastutab EURESi võrgustiku töö korraldamise eest vastavas liikmesriigis.
2. Riiklikud koordinatsioonibürood tagavad, et määruses (EL) nr 492/2011 sätestatud liikmesriikide kohustused, eelkõige need, mis puudutavad artiklite 12, 13 ja 14 kohaselt teabevahetust, täidetakse järgmise abil:
a) |
tehnilise ja funktsionaalse taristu ja süsteemide loomine ja käitamine, et EURESi partnerid ja EURESi assotsieerunud partnerid saaksid vahetussüsteemis osaleda; |
b) |
nõutava teabe esitamine ise või tema vastutusalas oleva EURESi partneri poolt. |
3. Tihedas koostöös Euroopa koordinatsioonibüroo ja teiste riiklike koordinatsioonibüroodega vastutab riiklik koordinatsioonibüroo järgmise eest:
a) |
ühe või mitme EURESi partneri määramine, kasutades artikli 10 lõike 2 punkti b alapunktis vii sätestatud valimise ja akrediteerimise süsteemi, ning järelevalve partnerite tegevuse üle; |
b) |
EURESi riikliku võrgustiku tegevuse kavandamine ja tulemustest teatamine Euroopa koordinatsioonibüroole; |
c) |
EURESi osalemise koordineerimine asjakohastes ELi tasandi suunatud liikuvusmeetmetes. |
4. EURESi partnerite määramisel peab riiklik koordinatsioonibüroo proovima saavutada võimalikult head geograafilist ja tööturu kaetust ning tööotsijatele, töötajatele ja tööandjatele optimaalse teenuse pakkumist, tagades asjaomaste tööturuasutuste ja tööturu toimijate osalemise.
5. Tuginedes ühiselt kokku lepitud tegevuseesmärkidele, koostab riiklik koordinatsioonibüroo oma riikliku võrgustiku tööprogrammi, mille saadab Euroopa koordinatsioonibüroole. Tööprogrammis tuleb täpsustada järgmine:
a) |
peamised tegevused, millega riiklik koordinatsioonibüroo ja tema vastutusalas olevad EURESi partnerid või assotsieerunud partnerid võrgustiku raames tegelevad, sealhulgas määruse (EL) nr 492/2011 artiklis 15 sätestatud riikidevahelised, piiriülesed ja sektorisisesed tegevused; |
b) |
määruse (EL) nr 492/2011 II peatüki rakendamiseks eraldatud inimressursid ja rahalised vahendid; |
c) |
kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise kord. |
Samuti hõlmavad tööprogrammid hinnangut eelmise ajavahemiku tegevustele ja saavutatud tulemustele.
Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste EURESi sidusrühmadega konsulteeritakse tööprogrammide üle asjakohasel tasandil.
6. Riiklik koordinatsioonibüroo võib otsustada pakkuda ise EURESi teenuseid otse tööotsijatele ja tööandjatele; sel juhul kohaldatakse tema suhtes samu eeskirju, mida ka samu teenuseid osutavatele EURESi partneritele. Kõnealusel juhul küsib riiklik koordinatsioonibüroo Euroopa koordinatsioonibüroolt akrediteerimist EURESi partnerina.
7. Iga liikmesriik tagab, et riiklikul koordinatsioonibürool on olemas töötajad ja muud vajalikud vahendid oma ülesannete täitmiseks.
8. Riiklikku koordinatsioonibürood juhib EURESi riiklik koordinaator, nagu on sätestatud artikli 10 lõike 2 punkti b alapunktis iii.
Artikkel 6
EURESi partnerite roll ja ülesanded
1. EURESi partneriks saada sooviv organisatsioon esitab taotluse oma riiklikule koordinatsioonibüroole, kes võib ta selleks vastavalt artikli 3 punktile b määrata, eeldusel et organisatsioon teeb riikliku koordinatsioonibüroo järelevalve all koostööd EURESi võrgustiku sees nii piirkondlikul, riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning pakub vähemalt kõiki artiklis 7 sätestatud universaalteenuseid.
2. EURESi partner määrab kas ise või koostöös teiste EURESi partneritega ühe või mitu kontaktpunkti, näiteks tööbürood, kõnekeskused, iseteenindusvahendid jmt, mille kaudu võivad tööotsijad, töötajad ja tööandjad pääseda ligi tema teenustele.
3. EURESi partner märgib selgelt, milliseid EURESi teenustekataloogis olevaid teenuseid ta pakub. Teenuste tase ja sisu võivad kontaktpunktiti erineda, kui EURESi partneri teenustepakett tervikuna sisaldab kõiki nõutavaid universaalteenuseid.
4. Kõik EURESi partnerid osalevad täielikult vabade töökohtade ja teises liikmesriigis tööd otsivate inimeste töötaotluste vahetuses vastavalt määruse (EL) nr 492/2011 artikli 13 punktidele a ja b ning käesoleva otsuse artikli 4 punkti a alapunktile i. Nad tagavad, et EURESi teenuseid osutavatel töötajatel on täielik juurdepääs võrgustiku IT-vahenditele ja teistele kommunikatsioonivahenditele.
5. EURESi partner, kes ei osuta EURESi teenustekataloogis sisalduvat teatavat täiendavat teenust, tagab, et kõnealuse teenuse taotlemise puhul pöörduvad nad teise EURESi partneri poole, kes seda teenust osutab.
6. EURESi partner võib oma teenustele lisaväärtust andva teenuse pakkumise usaldada mõnele muule organisatsioonile. Seda organisatsiooni peetakse sel juhul EURESi assotsieerunud partneriks, kelle eest vastutab EURESi partner, kellega ta seotud on.
7. EURESI partner võib oma rolli täitmiseks luua partnerlused ühe või enama EURESi partneriga teises liikmesriigis.
8. EURESi partnerilt või EURESi assotsieerunud partnerilt võidakse nõuda panustamist artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud tehnilisse ja funktsionaalsesse taristusse.
9. Akrediteeringu säilitamiseks peab EURESi partner jätkuvalt täitma oma kohustusi ja pakkuma kokkulepitud teenuseid, samuti läbima regulaarseid läbivaatusi, nagu on ette nähtud artikli 10 lõike 2 punkti b alapunktis vii sätestatud valimis- ja akrediteerimissüsteemis.
Artikkel 7
EURESi teenused
1. EURESi teenuste täispakett sisaldab värbamist, tööpakkumiste ja -taotluste kokkuviimist ning töö otsimist, mis katavad kõiki töö leidmise etappe alates värbamiseelsest ettevalmistusest kuni töökoha saamisele järgnevale abile, ning sellega seotud teavet ja nõustamist.
2. Täpsemalt kirjeldatakse teenuseid EURESi teenustekataloogis, mis on artikli 10 kohaselt EURESi põhikirja osa ning mis sisaldab kõigi EURESi partnerite pakutavaid universaalteenuseid ja täiendavaid teenuseid.
3. Universaalteenused on sätestatud määruse (EL) nr 492/2011 II peatükis, eelkõige artikli 12 lõikes 3 ja artiklis 13. Täiendavad teenused ei ole määruse (EL) nr 492/2011 II peatüki kohaselt kohustuslikud, kuid nad täidavad olulisi tööturu vajadusi.
4. Kõik tööotsijatele ja töötajatele mõeldud teenused on tasuta. Kui EURESi partner võtab teistelt kasutajatelt teenuste eest tasu, siis ei tohi esineda erisusi EURESi teenuste hinnas ja EURESi partneri poolt võrreldava teenuse pakkumise hinnas. Euroopa Liidult saadavat toetust EURESi teenuste osutamiseks tuleb võtta arvesse teenuste hindade kujundamisel, et vältida võimalikku topeltrahastamist.
Artikkel 8
EURESi juhatus
1. EURESi juhatus abistab komisjoni, Euroopa koordinatsioonibürood ja riiklikke koordinatsioonibüroosid EURESi arengu soodustamises ja jälgimises.
2. Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist.
3. Kui EURESi tegevusi liikmesriigis rahastatakse ELi vahenditest, näiteks Euroopa Sotsiaalfondist, võib vajaduse korral olla kaasatud riiklik ametiasutus, kes raha vahendab.
4. Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsioone kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel vaatlejana.
5. Juhatus kehtestab oma töömeetodid ja töökorra. Reeglina kutsub eesistuja selle kokku kaks korda aastas. Juhatus esitab oma arvamused lihthäälteenamusega.
6. Juhatuse eesistuja on esindaja Euroopa koordinatsioonibüroost, mis pakub ka sekretariaadi tuge.
7. Komisjon konsulteerib juhatusega küsimustes, mis käsitlevad käesolevas otsuses osutatud teenuste ja tegevuste strateegilist kavandamist, arengut, rakendamist, järelevalvet ja hindamist, sealhulgas järgmistes küsimustes:
a) |
EURESi põhikiri vastavalt artiklile 10; |
b) |
EURESi võrgustiku strateegiad, tegevuseesmärgid ja tööprogrammid; |
c) |
komisjoni aruanne, mida on nõutud määruse (EL) nr 492/2011 artiklis 17. |
Artikkel 9
EURESi koordinatsioonirühm
1. EURESi tegevuse arendamise, rakendamise ja järelevalve abistamiseks moodustab Euroopa koordinatsioonibüroo koordinatsioonirühma, mis koosneb EURESi riiklikest koordinaatoritest, kellest igaüks esindab üht EURESi liiget. Euroopa koordinatsioonibüroo võib kutsuda Euroopa sotsiaalpartnereid ning vajaduse korral teiste EURESi partnerite esindajaid ja eksperte osalema koordinatsioonirühma kohtumistel.
2. Koordinatsioonirühm osaleb aktiivselt tööprogrammide ettevalmistamises ning nende rakendamise koordineerimises.
3. Koordinatsioonirühm võib luua alalisi või ajutisi töörühmi, eelkõige horisontaalsete tugiteenuste kavandamiseks ja rakendamiseks.
4. Koordinatsioonirühma tööd korraldab Euroopa koordinatsioonibüroo.
Artikkel 10
EURESi põhikiri
1. Komisjon võtab vastu EURESi põhikirja vastavalt määruse (EL) nr 492/2011 artikli 12 lõikele 2, artikli 13 lõikele 2, artikli 19 lõikele 1 ning artiklile 20 pärast konsulteerimist käesoleva otsuse artikliga 8 loodud EURESi juhatusega.
2. Põhimõtte alusel, et iga EURESi liikme kõik teatavaks tehtud vabad töökohad ja töötaotlused peavad olema ligipääsetavad terves liidus, peab EURESi põhikiri kehtestama eeskätt järgmise:
a) |
EURESi teenustekataloog, mis kirjeldab universaalseid ja täiendavaid teenuseid, mida pakuvad EURESi liikmed ja partnerid, sealhulgas: tööpakkumise ja -taotluste kokkuviimise teenused, nt isiklike vajadustega kohandatud nõustamine ning soovitused klientidele, kes võivad olla tööotsijad, töötajad või tööandjad; |
b) |
riikidevahelise ja piiriülese innovaatilise koostöö arendamine tööhõivetalituste, nt ühiste tööhõiveametite vahel, pidades silmas tööturgude toimimise parendamist, nende integreerimist ning paremat liikuvust. Kõnealune koostöö võib hõlmata sotsiaalteenuseid, sotsiaalpartnereid ja muid asjaomaseid institutsioone; |
c) |
oskuste üle- ja puudujääkide koordineeritud seire ja hindamise edendamine; |
d) |
EURESi võrgustiku rakenduslikud eesmärgid, kohaldatavad kvaliteedistandardid ning EURESi liikmete ja partnerite kohustused, mille hulka kuuluvad:
|
e) |
ühtse menetluse ning ühiste mudelite loomise kord tööturu ja liikuvusega seotud teabe vahetamiseks EURESi võrgustikus, nagu nähakse ette määruse (EL) nr 492/2011 artiklites 12, 13 ja 14, sealhulgas Euroopa Liidu töökohtade ja õppimisvõimaluste lisamine EURESi portaali. |
Artikkel 11
EURESi tutvustamine
1. EURESi liikmed ja partnerid tutvustavad EURESi aktiivselt.
2. Nad osalevad üldises kommunikatsioonistrateegias, et tagada võrgustiku järjepidevus ja sidusus selle kasutajate jaoks, ning võtavad osa ühistest teabe- ja tutvustustegevustest.
3. Akronüümi EURES kasutatakse eranditult EURESi raames toimuva tegevuse jaoks. See esitatakse standardse logona, millel on kindlaksmääratud graafiline disain, mille on vastu võtnud Euroopa koordinatsioonibüroo.
4. Logo, mis registreeritakse ühenduse kaubamärgina Siseturu Ühtlustamise Ametis (OHIM), kasutavad EURESi liikmed ja partnerid kõigi EURESiga seotud tegevuste puhul, et tagada ühtne visuaalne identiteet.
Artikkel 12
Koostöö teiste talituste ja võrgustikega
EURESi liikmed ja partnerid teevad nii Euroopa, riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil tihedat koostööd teiste Euroopa teabe- ja nõustamisteenuste ning võrgustikega, et tekitada sünergiat ja vältida kattumist.
Artikkel 13
Kehtetuks tunnistamine
Otsus 2003/8/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Seda kohaldatakse siiski toimingute suhtes, mille kohta on taotlused esitatud enne käesoleva otsuse jõustumist.
Artikkel 14
Kohaldamise tähtaeg
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 15
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 26. november 2012
Komisjoni nimel
komisjoni liige
László ANDOR
(1) ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.
(2) EÜT L 274, 6.11.1993, lk 32.
(3) EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.
(4) EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16.