ISSN 1977-0650 doi:10.3000/19770650.L_2012.297.est |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 297 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
55. köide |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/1 |
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 986/2012,
22. oktoober 2012,
millega selgitatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 383/2009 kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisala
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1) |
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 383/2009 (2) (edaspidi „lõplik määrus”) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
2. Vahepealse läbivaatamise taotlus
(2) |
Komisjon sai ühelt Hispaania kaablitootjalt (ECN Cable Group S.L., edaspidi „taotluse esitaja”) taotluse, milles paluti viia läbi algmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine. |
(3) |
Taotluse esitaja nõudis teatavate traatide ja trossikeede väljajätmist Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast. Toode, mille osas väljajätmist taotletakse, on seitsmest legeerimata terasest traadist koosnev tsingitud trossikee, mis sisaldab kaalu järgi vähemalt 0,6 % süsinikku ning mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis vastab rahvusvahelisele standardile IEC 60888 või Euroopa/Ceneleci standardile UNE-EN 50189 (edaspidi „elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatav trossikee”). |
(4) |
Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete kohaldamisalast välja jäetava toote füüsikalised ja tehnilised omadused erinevad oluliselt kehtivate meetmete kohaldamisalasse kuuluva vaatlusaluse toote omadest. |
3. Algatamine
(5) |
Olles kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja olles konsulteerinud nõuandekomiteega, teatas komisjon 4. oktoobril 2011. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) vaatlusaluse toote määratlusega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
4. Läbivaatamisega seotud uurimine
(6) |
Komisjon teatas osalise läbivaatamisega seotud uurimise algatamisest ametlikult Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „asjaomane riik”) ametiasutustele ja kõigile teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele, s.o asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, liidu kasutajatele ja importijatele ning liidu tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
(7) |
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele teistele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
(8) |
Küsimustikule vastasid taotluse esitaja, kaks Hiina eksportivat tootjat, kaksteist legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede ning kaks elektriliinide juhtmete tootjat liidus, kuus kasutajat ja kaks liidu importijat. Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. |
(9) |
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala muutmise vajaduse väljaselgitamiseks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:
|
B. VAATLUSALUNE TOODE
(10) |
Vaatlusalune toode on sama toode, mis on määratletud lõpliku määruse artiklis 1, st Hiina Rahvavabariigist pärit (tsingiga pindamata või katmata) legeerimata terasest traat, (tsingiga pinnatud ja kaetud) legeerimata terasest traat ja (pinnatud ja kaetud / pindamata või katmata) legeerimata terasest trossikee, mis koosneb kuni 18 traadist ja sisaldab kaalu järgi 0,6 % või rohkem süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuulub praegu CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 alla. |
C. LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMISE TULEMUSED
1. Taustteave
(11) |
Eel- või järelpingestatud traati ja trossikeesid valmistatakse kõrgsüsinikterasest ning kasutatakse peamiselt ehitussektoris betooni sarrustamiseks, rippkonstruktsioonides ja rippsildadel. Eel- või järelpingestatud traati ja trossikeesid toodetakse terasest traatvarrastest. |
(12) |
Eel- või järelpingestatud traati ja trossikeesid on peamiselt kahte tüüpi: ühed, mida kasutatakse betooni sarrustamiseks ning mis ei ole tsingitud, ja teised, mida kasutatakse sillatrossides või rippsildadel ning mis on tsingitud. Rippsildadel kasutatavad tsingitud trossikeed moodustavad ainult 1 % liidu kogu eel- või järelpingestatud traadi ja trossikeede turust. Seega on eel- või järelpingestatud traadi ja trossikeede peamiseks kasutajaks ehitussektori ettevõtted. |
(13) |
Taotluse esitanud Hispaania tootja toodab elektrijuhtmeid elektriülekandevõrkude jaoks. Tooteliik, mida taotluse esitaja soovib toote määratluse alt välja jätta, on seitsmest traadist koosnev tsingitud trossikee, mida kasutatakse elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete terassüdamike valmistamiseks. |
2. Metoodika
(14) |
Selleks et hinnata, kas elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavad trossikeed peaksid kuuluma lõpliku määruse artiklis 1 sätestatud toote määratluse alla, kontrolliti, kas elektrijuhtmete terassüdamikena kasutatavate trossikeede ning muude eel- või järelpingestatud traatide ja trossikeede füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusalad on samad. Selleks hinnati ka seda, kas elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavaid trossikeesid ja meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid muid eel- või järelpingestatud traate ja trossikeesid saab omavahel asendada. |
(15) |
Taotluse esitaja soovitas kasutada kahe toote eristamiseks standardeid. Taotluse esitaja väitis, et ehitussektoris kasutatavad eel- või järelpingestatud traadid ja trossikeed ei vasta rahvusvahelise standardi IEC 60888 või Euroopa/Ceneleci standardi UNE-EN 50189 nõuetele. Neid mõlemaid standardeid kohaldatakse keermega elektrijuhtmete tootmisel kasutatava tsingitud terastraadi suhtes. |
3. Järeldused
3.1. Füüsikalised ja keemilised omadused
(16) |
Taotluses osutatud ja eespool põhjendudes 15 esitatud standardeid kasutatakse ainult elektriliinidel kasutatavate elektrijuhtmete puhul. Seega ei olnud ehitussektoris kasutatavat eel- või järelpingestatud traati ja trossikeesid tootvad liidu tootjad nende standarditega kursis ja jäid seepärast küsimustikule vastates eri arvamusele selles osas, kas rippsildadel kasutatavad seitsmest traadist koosnevad tsingitud trossikeed vastavad neile standarditele. |
(17) |
Uurimisel leiti, et enamik nende kahe toote füüsikalistest omadustest ja standardi spetsifikatsioonidest on vähemalt osaliselt võrreldavad, siiski leiti ka, et on üks selge ja konkreetne füüsikaline erinevus, kui võrrelda elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete suhtes kehtivaid norme ehitussektoris kasutatavat eelpingestatud terase omadega, ja selle järgi saab neid kahte toodet selgesti eristada. |
(18) |
Standardi EN 10337 (ehitussektoris kasutatav eelpingestatud teras) kohaselt peab keskmise traadi läbimõõt olema vähemalt 3 % suurem kui välimiste spiraaltraatide diameeter (standardi punkt 7.1.3), samas kui standardi EN 50182 (võrkude elektrijuhtmed) kohaselt on elektrijuhtmete terassüdamikuna kasutatava seitsmest traadist koosneva tsingitud trossikee kõik traadid võrdse läbimõõduga. |
(19) |
Keskmise traadi paksuse erinevust saab kontrollida vahendiga, millega saab traadi paksust mõõta. Seega saab seda tooteliiki eristada teistest vaatlusaluse toote liikidest. |
(20) |
Konsulteeriti huvitatud isikutega ja kokkuvõttes lepiti kokku, et kahte tooteliiki saab omavahel eelkirjeldatud viisil eristada. |
3.2. Peamised kasutusalad ja omavaheline asendatavus
(21) |
Uurimine näitas ka, et neil kahel tooteliigil on erinevad kasutusalad ja neid kasutatakse eri tootmissektorites. Eel- või järelpingestatud traate ja trossikeesid kasutatakse ehitussektoris, samal ajal kui trossikeesid, mille kohta esitati meetmete kohaldamisalast väljajätmise taotlus, kasutatakse kaablitööstuses elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete südamike kaitseks. |
(22) |
Tooteliikide spetsifikatsioonide erinevusest tulenevalt ei ole võimalik eel- või järelpingestatud traatide ja trossikeede ning elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavate trossikeede kasutusalasid omavahel asendada. |
(23) |
Selle põhjal järeldati, et eel- või järelpingestatud traadid ja trossikeed ning elektriülekandevõrkudes kasutatavate elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavad trossikeed erinevad oluliselt füüsikaliste ja tehniliste põhiomaduste poolest ja et neid erinevusi on võimalik kindlaks määrata. |
3.3. Esialgses uurimises uuritud toode
(24) |
Ükski esialgses uurimises koostööd teinud äriühingutest (7 liidu tootjat, 7 eksportivat tootjat Hiina Rahvavabariigis ning 4 sõltumatut importijat liidus ja 7 kasutajat) ei olnud seotud elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavate trossikeede tootmise ja/või nendega kauplemisega. Esialgsest uurimisest on selgunud, et elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavate trossikeede kohta ei kogutud sel ajal asjakohast teavet. |
(25) |
Seega tundub, et kuigi elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavaid trossikeesid ei jäetud meetmete kohaldamisalast sõnaselgelt välja, ei olnud selle uurimise ajal kavatsust neid vaatlusaluse toote määratlusega hõlmata. |
4. Võimalikule kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmisele osutavad väited
(26) |
Mõni huvitatud isik väljendas kahtlust võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise kohta, juhul kui elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavad trossikeed meetmete kohaldamisalast välja jäetaks. |
(27) |
Elektriülekandevõrkudes kasutatavaid seitsmest traadist koosnevaid tsingitud trossikeesid müüakse ilma muu katteta, samas kui sillaehituses, rippkonstruktsioonides ja tuulegeneraatorites kasutatavad seitsmest traadist koosnevad tsingitud trossikeed on tavaliselt kaetud polüetüleeniga ja vahatatud või määrdega kaetud, et nende eeldatav eluiga oleks 50 või rohkem aastat. |
(28) |
Uurimise ajal tuvastati ainult ühel korral, et eel- või järelpingestatud tsingitud traate ja trossikeesid, millel puudus kattekiht, kasutati silla ajutiseks toestamiseks ehitusprotsessis. Samas esindab kõnealune kasutusala vaid väikest osa niigi väiksest eel- või järelpingestatud tsingitud traatide ja trossikeede koguturust (vt põhjendus 12). |
(29) |
Seega on eri liiki trossikeesid enamikul juhtudel kerge eristada, nad on kas tsingitud või tsinkimata ning tsingitud trossikeede puhul tuleb kindlaks teha, kas nad on läbinud täiendava pinnatöötluse. Seega on kontrollimine võimalik. |
(30) |
Lisaks nõutakse enamikus ELi liikmesriikides standardsete/tavapäraste traadi ja trossikeede kasutusalade puhul eel- või järelpingestatud traadi ja trossikeede kasutamise korral riiklikku kinnitust, et tagada toote kvaliteet. Kinnitamisprotsess on väga üksikasjalik ning terasvarraste kvaliteedi ja tarnija, tootmisettevõtte, kasutatud tehnika, laboratoorsete testide jne avaldamine on kohustuslik. |
(31) |
Mõnikord võib riikliku kinnitamisprotsessi (vastavalt enamikus ELi liikmesriikides kehtivale korrale) asendada nn kvaliteedi tunnustamise või partiide kaupa tehtava kvaliteedikontrolliga. |
(32) |
Mõlemal juhul peab sõltumatu tehniline ekspert kinnitama, et kasutusse võetavad tooted vastavad eel- või järelpingestatud traadi ja trossikeede standardi spetsifikatsioonides sätestatule. Sellised menetlused pakuvad lisatagatisi ja aitavad paremini ära hoida mis tahes katseid meetmetest kõrvale hoida. |
(33) |
Lisaks saab erinevaid tooteliike vajaduse korral eristada spetsiaalsete mõõteriistade või vahenditega juhtudel, kui tsingitud, kuid täiendava pinnatöötluseta trossikeed tollis vabasse ringlusse laskmiseks tollivormistuse läbivad. |
(34) |
Eelneva põhjal võib järeldada, et meetmetest kõrvalehoidmise risk on minimaalne. |
D. JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA
(35) |
Eespool kirjeldatud järeldustest ilmneb, et elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavate trossikeede ja asjaomase meetmega hõlmatud eel-või järelpingestatud traadi ja trossikeede põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusalad ei ole samasugused. Neil on erinevad kasutusalad, erinevad sihtturud ning nad ei ole omavahel asendatavad. Märgitakse ka, et elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavaid trossikeesid esialgse uurimise käigus ei uuritud. Eelnevast tulenevalt tehti järeldus, et elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavad trossikeed ning muud eel- või järelpingestatud traadid ja trossikeed on kaks erinevat toodet. |
(36) |
Eespool kirjeldatut silmas pidades ja kuna oli võimalik kindlaks teha, et elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavaid trossikeesid saab vaatlusalusest tootest eristada, tuleks kõnealused trossikeed kehtivate meetmete kohaldamisalasse kuuluva toote määratlusest välja jätta. |
(37) |
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti eespool esitatud järeldused. Pärast kõnealust faktide ja kaalutluste avalikustamist võimaldati huvitatud isikutel teatava ajavahemiku jooksul esitada oma seisukoht. Ei saadud ühtegi esildist, mille põhjal teha teistsugune järeldus. |
E. TAGASIULATUV KOHALDAMINE
(38) |
Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja uurimise tulemusena kehtestatud dumpinguvastased meetmed ei hõlmanud elektrijuhtmete terassüdamiku valmistamisel kasutatavaid trossikeesid, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas impordi puhul, mille suhtes kohaldati 16. novembrist 2008 kuni 13. maini 2009 ajutist dumpinguvastast tollimaksu. Komisjon ei ole tuvastanud ühtegi mõjuvat põhjust, miks ei peaks järeldusi tagasiulatuvalt kohaldama. |
(39) |
Järelikult kuuluvad määruse (EÜ) nr 383/2009 (nagu seda on muudetud käesoleva määrusega) artikli 1 lõikega 1 hõlmamata kaupade puhul lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis on tasutud või mille kohta on arvestuskanne tehtud määruse (EÜ) nr 383/2009 artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriigi tolliasutuselt kooskõlas kohaldatavate tolliõigusaktidega. Juhul kui nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artikli 236 lõikes 2 sätestatud tähtajad on möödunud enne 26. oktoobrit 2012 või lõppevad just sel kuupäeval või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast käesoleva määruse avaldamise kuupäeva, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 383/2009 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest traadi (tsingiga pinnatud ja kaetud / pindamata või katmata) ja selliste legeerimata terasest trossikeede (pinnatud ja kaetud / pindamata või katmata) impordi suhtes, mis koosnevad kuni 18 traadist, mis sisaldavad kaalu järgi vähemalt 0,6 % süsinikku ja mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ning mis kuuluvad CN-koodide ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (TARICi koodid 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 ja 7312106991) alla. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla ei kuulu tsingitud (kuid täiendava pinnatöötluseta) seitsmest traadist koosnevad trossikeed, mille keskmise traadi läbimõõt on teistega võrdne või alla 3 % suurem ülejäänud kuue traadi läbimõõdust.”
Artikkel 2
Kaupade osas, mida ei hõlmata käesoleva määrusega muudetava määruse (EÜ) nr 383/2009 artikli 1 lõikega 1, kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mida on raamatupidamises kajastatud määruse (EÜ) nr 383/2009 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega liikmesriigi tolliasutuselt. Juhul kui määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 236 lõikes 2 sätestatud tähtajad on möödunud enne 26. oktoobrit 2012 või lõppevad 26. oktoobril 2012 või kui need lõppevad kuue kuu jooksul pärast 26. oktoobrit 2012, pikendatakse neid käesoleva määruse alusel, et need lõppeksid kuue kuu möödumisel pärast 26. oktoobrit 2012.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 14. maist 2009.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 22. oktoober 2012
Nõukogu nimel
eesistuja
S. ALETRARIS
(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
(2) ELT L 118, 13.5.2009, lk 1.
(3) ELT C 291, 4.10.2011, lk 6.
(4) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/5 |
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 987/2012,
22. oktoober 2012,
millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd toodetud triikimislaudade impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
(1) |
23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 452/2007 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks) (2) („vaidlustatud määrus”) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad ulatusid 9,9 protsendist 38,1 protsendini, Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade (koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle oluliste osade, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest) impordi suhtes. |
(2) |
19. juulil 2007 esitas üks koostööd tegev Hiina eksportiv tootja (Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd; edaspidi „Harmonic”) üldkohtule taotluse tühistada vaidlustatud määrus selles osas, mis on seotud taotluse esitajaga (3). |
(3) |
8. novembril 2011 leidis üldkohus oma otsuses kohtuasjas T-274/07 (edaspidi „üldkohtu otsus”), et algmääruse artikli 20 lõikega 5 ette nähtud ajavahemiku mittejärgimine kahjustas tegelikult Harmonicu kaitseõigust ning et komisjon rikkus ka algmääruse artiklit 8, mille alusel oli Harmonicul õigus pakkuda kohustusi kuni kõnealuse ajavahemiku lõppemiseni. Seepärast tühistas üldkohus vaidlustatud määruse artiklid 1 ja 2 selles osas, milles nendega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse Harmonicu toodetud triikimislaudade suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. |
(4) |
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 266 kohaselt on liidu institutsioonid kohustatud täitma üldkohtu 8. novembri 2011. aasta otsust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt (T-2/95, (4) edaspidi „IPSi kohtuasi”) ei tähenda mitmest haldustoimingust koosneva menetluse ühe etapi tühistamine kogu menetluse tühistamist. Dumpinguvastane menetlus on üks näide sellisest mitmeetapilisest menetlusest. Sellest tulenevalt ei tähenda vaidlustatud määruse tühistamine selles osas, mis on seotud ühe poolega, kogu nimetatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse tühistamist. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peaks tühistatud meetme võtnud institutsioon, et oma tegevus tühistava kohtuotsusega kooskõlla viia ja seda täies ulatuses täita, jätkama menetlust täpselt sellest punktist, kus õigusrikkumine aset leidis, ning kõnealuse meetme asendama (5). Lisaks tähendab kohtuotsuse rakendamine ka võimalust parandada vaidlustatud määruse neid tahke, mis viisid selle tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata vaidlustamata osad, mida üldkohtu otsus ei mõjuta, nagu tehti kohtuasjas C-458/98 P (6). Tuleks märkida, et peale algmääruse artikli 20 lõike 5 ja artikli 8 rikkumise kohta tehtud järelduse jäävad kõik teised vaidlustatud määruses esitatud järeldused automaatselt jõusse, kuna üldkohus lükkas tagasi kõik selles suhtes esitatud väited. |
(5) |
Pärast üldkohtu 8. novembri 2011. aasta otsust avaldati teade, (7) milles käsitletakse dumpinguvastase uurimise osalist taasalustamist muu hulgas Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes. Taasalustamise ulatus piirdub üldkohtu otsuse rakendamisega Harmonicu suhtes. |
(6) |
Komisjon teavitas ametlikult teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid, eksportiva riigi esindajaid ning liidu tootmisharu uurimise osalisest taasalustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist teates sätestatud tähtaja jooksul. |
(7) |
Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata. |
(8) |
Märkused saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt (asjaga otseselt seotud isik, st Harmonic) ja ühelt sõltumatult importijalt. |
(9) |
Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Harmonicu suhtes lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast järelduste teatavakstegemist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused, kuid selles etapis ei reageerinud keegi. |
B. ÜLDKOHTU OTSUSE RAKENDAMINE
1. Sissejuhatavad märkused
(10) |
Tuletatakse meelde, et vaidlustatud määruse tühistamise põhjus oli asjaolu, et komisjon saatis nõukogule oma ettepaneku kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks enne algmääruse artikli 20 lõikes 5 ette nähtud kümnepäevase kohustusliku tähtaja möödumist, mis järgneb sellele, kui huvitatud isikutele saadetakse teave lõplike järelduste teatavakstegemise kohta. Veelgi enam, komisjon rikkus ka algmääruse artiklit 8, mille alusel oli Harmonicul õigus pakkuda kohustusi kuni kõnealuse tähtaja lõppemiseni. |
2. Huvitatud isikute märkused
(11) |
Harmonic väitis, et üldkohtus kindlaks tehtud kaitseõiguste rikkumine on sellist laadi, et seda ei saa heastada uurimise taasalustamisega. Üldkohtu otsus ei nõudvat rakendusmeetmeid. |
(12) |
Harmonic on arvamusel, et komisjonil on üldkohtu otsuse täitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt olemas üksainus viis – loobuda Harmonicu osas meetmetest jäädavalt. Algmääruse artikli 8 rikkumise tõttu peavad ELi institutsioonid taastama Harmonicu õiguse pakkuda hinnakohustusi tagasiulatuvalt kuni 2007. aastani. |
(13) |
Harmonic leiab, et menetluse taasalustamine on seadusevastane seetõttu, et algmääruses puudub konkreetne säte vastava lähenemisviisi rakendamiseks ning et taasalustamine oleks vastuolus uurimise lõpuleviimiseks algmääruse artikli 6 lõikes 9 sätestatud kohustusliku 15-kuulise tähtajaga ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu („dumpinguvastane leping”) artikli 5 lõikes 10 sätestatud 18-kuulise tähtajaga. Ta väitis, et ELi institutsioonid ei saa taaskehtestada meetmeid oma volituste alusel võtta vastu lõplikke meetmeid (eelkõige algmääruse artikkel 9) ja samal ajal eitada algmääruse sama sätte kõnealuste tähtaegade kehtimist. |
(14) |
Harmonic leidis, et kohtuasi IPS ei tohiks olla pretsedent seetõttu, et selle aluseks on nõukogu 11. juuli 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2423/88 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (8) („endine algmäärus”), mille alusel kohustuslikud tähtajad veel ei kehtinud. |
(15) |
Harmonic väitis ka, et lõplike järelduste teatavakstegemist käsitleva korrigeeritud dokumendi avaldamine ja algmääruse artikli 20 lõike 5 kohase vastamisaja andmine ei korva Harmonicu õiguste kahjustamist ja seadusevastast tollimaksu kehtestamist. |
(16) |
Harmonic leiab, et 2007. aastal nõukogule lõplike meetmete ettepaneku esitamisega kaotas komisjon pöördumatult võimaluse teha nõukogule ettepanek tollimaksude kehtestamiseks Harmonicu suhtes, ilma et see rikuks komisjoni kaitseõigusi. Harmonicu seisukohast ei ole komisjonil enam vajalikku tegutsemisruumi, et koguda arvamusi ja kaaluda Harmonicu kohustuse ettepanekut. |
(17) |
Harmonic väidab, et tema õigust pakkuda hinnakohustusi ettenähtud ajavahemiku jooksul ei saa heastada esialgse uurimise menetlust taasavades. Lisaks väidab Harmonic, et vaidlustatud määruse põhjendus 68 sisaldab ilmselgelt Harmonicu pakutud ametlikku hinnapakkumise hindamist. |
(18) |
Harmonic väitis ka, et komisjon ei saa juhtumit taasavada, sest ta on minetanud oma objektiivsuse ja erapooletuse, sest vaidlustatud määrus, mille üldkohus osaliselt tühistas, oli vastu võetud komisjoni ettepanekul. |
(19) |
Äriühing märkis lõpetuseks, et komisjon ei saa taaskehtestada dumpinguvastaseid meetmeid teabe alusel, mis hõlmab 2005. aastat, st perioodi, mis oli rohkem kui kuus aastat enne, kui algatati uurimise osaline taasalustamine, sest see ei oleks kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. |
(20) |
Üks sõltumatu liidu importija/tootja rõhutas ka üldkohtu tühistamisotsusest ja sellele järgnevast uurimise osalisest taasavamisest tulenevaid tagajärgi tema äritegevusele. Ta ei esitanud mingit teavet ega mingeid andmeid, et uut uurimist õiguslikult põhjendada, vaid osutas pigem märkustele, mis esitati varasema uue uurimise raames, mis lõpetati nõukogu 13. septembri 2010. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 805/2010, millega kehtestatakse uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (Foshan) toodetud triikimislaudade impordi suhtes (9). |
3. Märkuste analüüs
(21) |
Tuletatakse meelde, et üldkohus on lükanud tagasi kõik Harmonicu sisulised argumendid kohtuasjaga seoses. Seega on liidu institutsioonide peamine kohustus parandada haldusmenetluse seda osa, kus esialgse uurimise käigus ilmnes rikkumine. |
(22) |
Väide, mille kohaselt dumpinguvastase uurimise lõpuleviimiseks artikli 6 lõikega 9 kehtestatud 15-kuuse tähtaja tõttu ei saa komisjon järgida IPSi kohtuasja aluseks võtvat lähenemisviisi, leiti olevat põhjendamatu. Leitakse, et kõnealune tähtaeg ei ole üldkohtu otsuse rakendamise seisukohalt asjakohane. Nimetatud tähtaeg kehtib tõepoolest esialgse uurimise suhtes selle algatamiskuupäevast kuni lõplike meetmete võtmise kuupäevani ning see ei kehti ühegi järgneva meetme suhtes, mis tuleb võib-olla võtta näiteks meetme kohtuliku läbivaatamise tulemusena. Pealegi tähendaks mõni teine tõlgendusviis seda, et näiteks liidu tootmisharu võetud edukas õiguslik meede oleks asjaosalise jaoks ilma tegeliku mõjuta juhul, kui esialgse uurimise lõpuleviimise tähtaja möödumine ei võimalda üldkohtu otsust rakendada. See oleks vastuolus põhimõttega, et kõigil osalistel peaks olema õigus tõhusale õigusalasele kontrollile. |
(23) |
Tuleb ka meenutada, et üldkohus on oma liidetud kohtuasjades T-163/94 ja T-165/94 (10) tehtud kohtuotsustes leidnud, et isegi endise algmääruse alusel kehtivat soovituslikku tähtaega ei saa ülemäära pikaks venitada ja et üle kolme aasta vältav uurimine on liiga pikk. See on vastuolus IPSi kohtuasjaga, mille puhul Euroopa Kohtu eelmise otsuse rakendamine toimus peaaegu seitse aastat pärast esialgse uurimise algatamist ja Euroopa Kohtu otsuses puudub viide sellele, nagu oleksid tähtajad olnud asjasse puutuvad. |
(24) |
Seega järeldatakse, et algmääruse artikli 6 lõige 9 kehtib üksnes menetluste algatamise suhtes ja algmääruse artikli 5 lõike 9 alusel algatatud uurimise järelduste suhtes, aga mitte sellise uurimise osalise taasalustamise suhtes, mille eesmärk on rakendada üldkohtu otsust. |
(25) |
Käesolev järeldus on kooskõlas lähenemisviisiga, mida kasutatakse, et rakendada WTO vaekogude ja apellatsioonikogu aruannetes sisalduvaid otsuseid, milles on tunnustatud institutsioonide õigust parandada dumpinguvastaseid tollimakse kehtestava määruse puudujääke, selleks et täita vaidluste lahendamise organi otsuseid, sealhulgas liiduga seotud juhtudel (11). Neil juhtudel leiti olevat vajalik võtta kasutusele erimenetlused WTO vaekogude ja apellatsioonikogu aruannete rakendamiseks, kuna erinevalt üldkohtu otsustest ei ole need aruanded liidu õiguskorra kohaselt vahetult kohaldatavad. |
(26) |
Tuletatakse meelde, et algmääruse artiklis 9 ei käsitleta dumpinguvastaste uurimiste läbiviimise tähtaegu. Selles käsitletakse üldisi küsimusi, mis on seotud menetluste lõpetamisega meetmeid kehtestamata ja lõplike meetmete kehtestamisega. |
(27) |
Algmääruse artikli 6 lõike 1 kohaldamise osas esitatud argumentide kohta märgitakse, et ei leitud algmääruse artikli 6 lõike 1 rikkumist, sest komisjon ei ole mitte alustanud uut menetlust, vaid taasalustanud esialgse uurimise, et rakendada üldkohtu otsust. |
(28) |
Mis puutub Harmonicu väitesse, et on rikutud tema õigust esitada hinnapakkumisi, tuleb märkida, et Harmonicu väide hõlmab kaht punkti. Esiteks väidab Harmonic, et õiguslikult, praktiliselt ja reaalselt ei ole komisjonil võimalik peaaegu viit aastat hõlmavat hinnakohustust tagasiulatuvalt dateerida. Teiseks väidab Harmonic, et ühest küljest sisaldab vaidlustatud määruse põhjendus 68 Harmonicu pakutud ametliku hinnakohustuse analüüsi, samas teisest küljest ka seda, et komisjon oleks kõik hinnakohustused, mida Harmonic oleks võinud pakkuda, igal juhul tagasi lükanud, sest nende täitmise kontrollimine osutunuks tegelikkuses teostamatuks. |
(29) |
Seoses Harmonicu väitega esialgse uurimise taasavamise kohta, heastamaks seda, et on rikutud tema õigust pakkuda hinnakohustust ettenähtud aja jooksul, on taasavamine põhjendatud tingimusel, et Harmonicu õigust pakkuda kohustusi rikuti esialgse uurimise raames. Igal juhul on Harmonicu pakutud ametliku hinnakohustuse puudumise korral arutelu selle võimalike tagajärgede üle sisutu. |
(30) |
Pealegi, mis puutub sellesse, kuidas Harmonic tõlgendab vaidlustatud määruse põhjendust 68, tuleks rõhutada asjaolu, et kõnealuses põhjenduses antakse lihtsalt teada tõsiasjast, et toimusid arutelud teatavate eksportivate tootjate soovitatud võimalike hinnakohustuste üle, ja esitatakse põhjused, miks institutsioonid ei pidanud sellel ajal kohustusi üldiselt praktiliseks. Harmonicu väide, et põhjendus sisaldab ilmselt Harmonicu pakutud (esitamata) ametliku hinnakohustuse hindamist, ei ole seega põhjendatud. |
(31) |
Lisaks märgitakse, et vaidlustatud määruse põhjenduses 68 esitatud väidetega ei eelhinnata ametlikke hinnakohustuste pakkumisi, mida oli võimalik teha hilisemas etapis, vaid esitatakse põhjendused, miks hinnakohustuste vastuvõtmine on kõnealusel juhul ebatõenäoline, eelkõige juhul, kui nende teostatavuse probleeme ei ole nõuetekohaselt käsitletud. Algmääruse artikli 8 lõikes 3 sätestatu kohaselt ei ole vaja pakutud hinnakohustusi vastu võtta, kui nende vastuvõtmist peetakse ebapraktiliseks. |
4. Järeldus
(32) |
Võttes arvesse osaliste esitatud märkusi ja nende analüüsi, järeldati, et üldkohtu otsuse rakendamiseks tuleks taasavalikustada Harmonicule ja teistele huvitatud isikutele lõplikku avalikustamist käsitlev 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokument, mille alusel tehti ettepanek taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Harmonicu toodetud triikimislaudade impordi suhtes. |
(33) |
Eespool esitatut aluseks võttes järeldati veel, et komisjon peaks võimaldama Harmonicule ja teistele huvitatud isikutele piisavalt aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste teatavakstegemist käsitleva 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokumendi kohta ja seejärel neid märkusi hindama, et teha kindlaks, kas oleks vaja teha nõukogule ettepanek, millega taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Harmonicu toodetud triikimislaudade impordi suhtes esialgset uurimisperioodi hõlmavate faktide põhjal. |
C. TEAVITAMINE
(34) |
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti rakendada üldkohtu otsust. Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus märkuste tegemiseks (kohaldades algmääruse artikli 20 lõikega 5 ette nähtud kümnepäevast perioodi). |
(35) |
Harmonicule ja kõigile teistele huvitatud isikutele saadeti lõplike järelduste teatavakstegemist käsitlev 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokument, mille põhjal tehti ettepanek taaskehtestada dumpinguvastane tollimaks Harmonicu toodetud triikimislaudade impordi suhtes esialgset uurimisperioodi hõlmavate faktide põhjal. Harmonicule ja kõigile teistele huvitatud isikutele anti võimalus esitada lõplike järelduste teatavakstegemist käsitleva 23. märtsi 2007. aasta korrigeeritud dokumendi kohta märkusi. |
(36) |
Algmääruse artikli 8 alusel oli Harmonicul õigus pakkuda kohustusi kuni algmääruse artikli 20 lõikes 5 ette nähtud kümnepäevase tähtaja lõppemiseni. |
(37) |
Harmonic ega ükski teine huvitatud isik ei esitanud märkusi ega pakkunud kohustusi ettenähtud tähtaja jooksul. |
D. MEETMETE KESTUS
(38) |
Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, millal vaidlustatud määrusega kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. Sellega seoses märgitakse, et 25. aprillil 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (12), |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou (TARICi lisakood A786) poolt toodetavate selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest) impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodid 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051) alla ning on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 26,5 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Luxembourg, 22. oktoober 2012
Nõukogu nimel
eesistuja
S. ALETRARIS
(1) ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.
(2) ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.
(3) Kohtuasi T-274/07: Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu.
(4) Kohtuasi T-2/95: Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu, EKL 1998, lk II-3939.
(5) Kohtuasi C-415/96: Hispaania vs. komisjon, EKL 1998, lk I-6993, punkt 31.
(6) Kohtuasi C-458/98 P: Industrie des poudres sphériques (IPS) vs. nõukogu, EKL 2000, lk I-8147.
(7) ELT C 63, 2.3.2012, lk 10.
(8) EÜT L 209, 2.8.1988, lk 1.
(9) ELT L 242, 15.9.2010, lk 1.
(10) Liidetud kohtuasjad T-163/94 ja T-165/94: NTN Corporation ja Koyo Seiko Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 1995, lk II-01381.
(11) Euroopa ühendused – Indiast pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud: tuginemine India vaidluste lahendamise käsitusleppe WT/DS141/AB/RW (8. aprill 2003) artikli 21.5 lõigetele 82–86; nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1515/2001 meetmete kohta, mida ühendus võib võtta pärast WTO vaidluste lahendamise organi aruannet dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kohta (EÜT L 201, 26.7.2001, lk 10); nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 436/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1784/2000 teatavate Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta (ELT L 72, 11.3.2004, lk 15), mis järgnes WTO vaidluste lahendamise organi aruannetele.
(12) ELT C 120, 25.4.2012, lk 9.
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/9 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 988/2012,
25. oktoober 2012,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 mandariinide ja satsumade, klementiinide, artišokkide, apelsinide ning kabatšokkide suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt. |
(2) |
Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2009., 2010. ja 2011. aasta kohta, tuleks mandariinide ja satsumade, klementiinide, artišokkide ning apelsinide täiendavate tollimaksude käivituslävesid kohandada alates 1. novembrist 2012 ja kabatšokkide täiendavate tollimaksude käivituslävesid alates 1. jaanuarist 2013. |
(3) |
Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta. |
(4) |
Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval. |
(5) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.
(3) EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.
(4) EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.
LISA
„XVIII LISA
TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, I PEATÜKK, 2. JAGU
Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude rakendusala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide rakendusala alusel.
Järjekorranumber |
CN-kood |
Kauba kirjeldus |
Rakendusperiood |
Käivituslävi (tonnides) |
78.0015 |
0702 00 00 |
Tomatid |
1. oktoober – 31. mai |
486 943 |
78.0020 |
1. juuni – 30. september |
34 241 |
||
78.0065 |
0707 00 05 |
Kurgid |
1. mai – 31. oktoober |
13 402 |
78.0075 |
1. november – 30. aprill |
18 306 |
||
78.0085 |
0709 91 00 |
Artišokid |
1. november – 30. juuni |
37 475 |
78.0100 |
0709 93 10 |
Kabatšokid |
1. jaanuar – 31. detsember |
85 538 |
78.0110 |
0805 10 20 |
Apelsinid |
1. detsember – 31. mai |
468 160 |
78.0120 |
0805 20 10 |
Klementiinid |
1. november – veebruari lõpp |
86 205 |
78.0130 |
0805 20 30 0805 20 50 0805 20 70 0805 20 90 |
Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid |
1. november – veebruari lõpp |
93 949 |
78.0155 |
0805 50 10 |
Sidrunid |
1. juuni – 31. detsember |
311 193 |
78.0160 |
1 jaanuar – 31. mai |
101 513 |
||
78.0170 |
0806 10 10 |
Lauaviinamarjad |
21. juuli – 20. november |
76 299 |
78.0175 |
0808 10 80 |
Õunad |
1. jaanuar – 31. august |
703 063 |
78.0180 |
1. september – 31. detsember |
73 884 |
||
78.0220 |
0808 30 90 |
Pirnid |
1. jaanuar – 30. aprill |
225 388 |
78.0235 |
1. juuli – 31. detsember |
33 797 |
||
78.0250 |
0809 10 00 |
Aprikoosid |
1. juuni – 31. juuli |
4 908 |
78.0265 |
0809 29 00 |
Kirsid, v.a hapukirsid |
21. mai – 10. august |
59 061 |
78.0270 |
0809 30 |
Virsikud, sh nektariinid |
11. juuni – 30. september |
14 577 |
78.0280 |
0809 40 05 |
Ploomid |
11. juuni – 30. september |
7 924” |
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/11 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 989/2012,
25. oktoober 2012,
mis käsitleb Trichoderma reesei (MULC 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MULC 49754) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi lubamist munakanade ning vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja munalindude söödalisandina (loaomanik Aveve NV)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
(2) |
Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Trichoderma reesei (MULC 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MULC 49754) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
(3) |
Taotlus käsitleb Trichoderma reesei (MULC 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MULC 49754) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi lubamist munakanade ning vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja munalindude söödalisandina ja nende klassifitseerimist zootehniliste söödalisandite kategooriasse. |
(4) |
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1091/2009 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada kõnealuseid ensüüme vastavalt broilerkanade puhul ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1088/2011 (3) anti kümneks aastaks kasutusluba võõrutatud põrsaste puhul. |
(5) |
On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada luba Trichoderma reesei (MULC 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MULC 49754) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi kasutamiseks munakanade ja vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja munalindude söödalisandina. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 23. mai 2012. aasta arvamuses (4) järeldusele, et Trichoderma reesei (MULC 49755) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MULC 49754) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi kasutamine ei avalda kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning selle valmistise kasutamine võib märkimisväärselt suurendada munade massi ja parandada munakanade ja vähe levinud kodulinnuliikide munalindude söödaväärindust ning parandada vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude zootehnilisi parameetreid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
(6) |
Kõnealuse valmistise hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
(7) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas nimetatud endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.
(2) ELT L 299, 14.11.2009, lk 6.
(3) ELT L 281, 28.10.2011, lk 14.
(4) EFSA Journal 2012;10(6):2728.
LISA
Söödalisandi identifitseerimisnumber |
Loa omanik |
Söödalisand |
Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod |
Loomaliik või -kategooria |
Vanuse ülempiir |
Miinimumsisaldus |
Maksimumsisaldus |
Muud sätted |
Loa kehtivusaja lõpp |
||||||||||||||||||||
Aktiivsuse ühik täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
|||||||||||||||||||||||||||||
Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
|||||||||||||||||||||||||||||
4a9 |
Aveve NV |
Endo-1,4-β-ksülanaas EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-β-glükanaas EC 3.2.1.6 |
|
Munakanad ja vähe levinud kodulinnuliikide munalinnud |
— |
4 000 XU 900 BGU |
— |
|
15. november 2022 |
||||||||||||||||||||
Vähe levinud kodulinnuliikide nuumlinnud |
3 000 XU 675 BGU |
(1) 1 XU on ensüümi kogus, mis pH-tasemel 4,8 ja temperatuuril 50 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist 1 μmol redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.
(2) 1 BGU on ensüümi kogus, mis pH-tasemel 5,0 ja temperatuuril 50 °C vabastab odra ß-glükaanist 1 μmol redutseerivaid suhkruid (tsellobioosi ekvivalente) minutis.
(3) Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/15 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 990/2012,
25. oktoober 2012,
milles käsitletakse Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) valmistise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 7 koostoimes artikli 10 lõigetega 1–4 on ette nähtud erisätted kõnealuse määruse jõustumise kuupäeval liidus silokonservantidena kasutatavate ainete hindamise kohta. |
(2) |
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) valmistis (edaspidi „valmistis”) ühenduse söödalisandite registrisse kui kõikidele loomaliikidele ette nähtud olemasolev toode, mis kuulub funktsionaalrühma „silokonservandid”. |
(3) |
Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 esitati taotlus valmistise lubamiseks kõikidele loomaliikidele ette nähtud söödalisandina, et kõnealune söödalisand klassifitseeritaks söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
(4) |
Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 25. aprilli 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda valmistis kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et valmistise kasutamine võib parandada töödeldud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
(5) |
Kõnealuse valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
(6) |
Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
(7) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Loa andmine
Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
Artikkel 2
Üleminekumeetmed
Lisas kirjeldatud valmistist ja seda sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 15. maid 2013 eeskirjade kohaselt, mis kehtisid enne 15. novembrit 2012, võib turule viia ning kasutada, kuni varud on lõppenud.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.
(2) EFSA Journal 2012; 10(5):2673.
LISA
Söödalisandi identifitseerimisnumber |
Loa omanik |
Söödalisand |
Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod |
Loomaliik või -kategooria |
Vanuse ülempiir |
Miinimumsisaldus |
Maksimumsisaldus |
Muud sätted |
Loa kehtivusaja lõpp |
||||||||||||||||
Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv värske materjali kg kohta |
|||||||||||||||||||||||||
Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
|||||||||||||||||||||||||
1k2111 |
— |
Propionibacterium acidipropionici (CNCM MA 26/4U) |
|
Kõik loomaliigid |
— |
— |
— |
|
15. november 2022 |
(1) Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/18 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 991/2012,
25. oktoober 2012,
tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraadi lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
(2) |
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraadi lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
(3) |
Taotluses käsitletakse tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraadi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina, mis tuleb klassifitseerida kategooriasse „toitainelised lisandid”. |
(4) |
Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 26. aprilli 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraat kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle kasutamist võib pidada tõhusaks tsingi allikaks kõikide loomaliikide puhul. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
(5) |
Tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraadi hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
(6) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.
(2) EFSA Journal 2012; 10(5):2672.
LISA
Söödalisandi identifitseerimisnumber |
Loa omanik |
Söödalisand |
Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod |
Loomaliik või -kategooria |
Vanuse ülempiir |
Miinimumsisaldus |
Maksimumsisaldus |
Muud sätted |
Loa kehtivusaja lõpp |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elemendi (Zn) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3b609 |
— |
tsinkkloriidhüdroksiidi monohüdraat |
|
Kõik loomaliigid |
— |
— |
Lemmikloomad: 250 (kokku) Kala: 200 (kokku) Muud liigid: 150 (kokku) Täispiimaasendajates ja täiendavates piimaasendajates: 200 (kokku) |
|
15. november 2022 |
(1) Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/20 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 992/2012,
25. oktoober 2012,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
(2) |
Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.
LISA
Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(eurot 100 kg kohta) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
AL |
31,3 |
MA |
49,8 |
|
MK |
38,5 |
|
ZZ |
39,9 |
|
0707 00 05 |
AL |
31,8 |
MK |
30,8 |
|
TR |
118,9 |
|
ZZ |
60,5 |
|
0709 93 10 |
TR |
116,3 |
ZZ |
116,3 |
|
0805 50 10 |
AR |
87,4 |
CL |
85,7 |
|
TR |
102,2 |
|
ZA |
91,5 |
|
ZZ |
91,7 |
|
0806 10 10 |
BR |
278,7 |
MK |
80,9 |
|
TR |
158,6 |
|
ZZ |
172,7 |
|
0808 10 80 |
CL |
148,8 |
MK |
29,8 |
|
NZ |
117,4 |
|
ZA |
125,0 |
|
ZZ |
105,3 |
|
0808 30 90 |
CN |
60,3 |
TR |
113,5 |
|
ZZ |
86,9 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/22 |
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 993/2012,
25. oktoober 2012,
milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2012. aasta oktoobri alaperioodiks avatud tariifikvootide raames
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus, (3) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale. |
(2) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud järjekorranumbriga 09.4138 kvootide ainus alaperiood on oktoober. Kõnealune kvoot hõlmab kõiki eelmise alaperioodi järjekorranumbrite 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 alla kuuluvaid kasutamata kvoodikoguseid. Oktoobri alaperiood on viimane alaperiood rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktides b ja e ettenähtud kvootide jaoks, mis hõlmab eelmise alaperioodi kasutamata kvoodikoguseid. |
(3) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2012. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbritega 09.4138 hõlmavad saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks asjaomase kvoodi raames taotletud koguse suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi. |
(4) |
Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2012. aasta oktoobri esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvoodile järjekorranumbritega 09.4148 hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. |
(5) |
Samuti tuleb teatada iga rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 ette nähtud kvoodi lõplik kasutusprotsent aastal 2012. |
(6) |
Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4138 kvoodi alla kuuluva riisi jaoks 2012. aasta oktoobri kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsienti.
2. Iga rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 ette nähtud kvoodi lõplik kasutusprotsent aastal 2012 on esitatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor
José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.
(3) ELT L 325, 8.12.2011, lk 6.
LISA
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2012. aasta oktoobri alaperioodil eraldatavad kogused ja lõplik kasutusprotsent aastal 2012
a) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:
|
b) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:
|
c) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:
|
d) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:
|
e) |
Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis e sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:
|
(1) Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.
(2) Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.
DIREKTIIVID
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/26 |
KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2012/31/EL,
25. oktoober 2012,
millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa seoses viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale vastuvõtlike kalaliikide loeteluga ja episootilist haavandilist sündroomi käsitleva kande väljajätmisega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 61 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiivis 2006/88/EÜ on muu hulgas kehtestatud teatavad loomatervishoiu eeskirjad, mida kohaldatakse vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete suhtes, ja samuti selle direktiivi IV lisa II osas loetletud eksootiliste ja mitteeksootiliste taudide ja nendele taudidele vastuvõtlike liikide suhtes kohaldatavad erisätted. |
(2) |
Episootiline haavandiline sündroom on esitatud eksootiliste taudide loetelus direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas. |
(3) |
Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa I osas on sätestatud kriteeriumid selle lisa II osas loetletud taudide liigitamiseks eksootilisteks ja mitteeksootilisteks. Nende kriteeriumide kohaselt võib eksootilistel taudidel olla liitu sissetoomisel märgatav majanduslik mõju ühenduse vesiviljelusele tootmiskadude näol või vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodetega kauplemise võimaluste piiramise näol. Peale selle võib nendel taudidel olla liitu sissetoomisel kahjulik keskkonnamõju looduslikele veeloomapopulatsioonidele, mis koosnevad liidu või rahvusvaheliste sätete põhjal kaitsealustest liikidest. |
(4) |
15. septembril 2011 võttis Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjon vastu teadusliku arvamuse episootilise haavandilise sündroomi kohta (2) (edaspidi „EFSA arvamus”). Selles arvamuses jõudis EFSA järeldusele, et episootiline haavandiline sündroom avaldab liidu vesiviljelusele vähest mõju või ei mõjuta seda üldse. |
(5) |
Lisaks on EFSA arvamuses öeldud, et episootiline haavandiline sündroom on tõenäoliselt korduvalt jõudnud liitu kolmandatest riikidest imporditud dekoratiivkalade kaudu ja sellised kalad on ilmselt liidu vetesse sattunud. Sellest tulenevalt ja võttes arvesse asjaolu, et liidus ei ole esinenud episootilise haavandilise sündroomi puhanguid, puuduvad tõendid selle kohta, et episootilisel haavandilisel sündroomil võib olla kahjulik keskkonnamõju. |
(6) |
Võttes arvesse EFSA järeldusi ja kättesaadavaid teaduslikke tõendeid, ei vasta episootiline haavandiline sündroom enam direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa I osas kehtestatud kriteeriumidele, mille alusel saaks selle taudi kanda nimetatud lisa II osas esitatud loetelusse. |
(7) |
Seetõttu on asjakohane kustutada episootilist haavandilist sündroomi käsitlev kanne direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas esitatud eksootiliste taudide loetelust. |
(8) |
Lisaks on direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas esitatud viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale vastuvõtlike liikide loetelu. |
(9) |
Kaugida ebapaltus (Paralichthys olivaceus) on vastuvõtlik viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale, mis kuulub mitteeksootiliste kalataudide hulka. Selle taudi kliinilised puhangud esinesid Aasia teatavates piirkondades. |
(10) |
Seetõttu on asjakohane lisada kaugida ebapaltus (Paralichthys olivaceus) direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas esitatud viiruslikule hemorraagilisele septitseemiale vastuvõtlike liikide loetelusse. |
(11) |
Seepärast tuleks direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa vastavalt muuta. |
(12) |
Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Artikkel 2
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2013. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
2. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2013.
3. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid määravad nimetatud viitamise viisi.
4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 25. oktoober 2012
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.
(2) EFSA Journal 2011;9(10):2387.
LISA
Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osa asendatakse järgmisega:
„II OSA
Loetellu kantud taudid
Eksootilised taudid |
||
|
Taud |
Taudile vastuvõtlikud liigid |
Kalad |
Episootiline vereloomenekroos |
Vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja ahven (Perca fluviatilis) |
Molluskid |
Bonamia exitiosa nakkus |
Austrid (Ostrea chilensis ja O. angasi) |
Perkinsus marinus’e nakkus |
Suur hiidauster (Crassostrea gigas) ja virgiinia hiidauster (C. virginica) |
|
Microcytos mackini nakkus |
Suur hiidauster (Crassostrea gigas), virgiinia hiidauster (C. virginica), trompetauster (Ostrea conchaphila) ja söödav auster (O. edulis) |
|
Koorikloomad |
Taura sündroom |
Viburhännaklased (Penaeus setiferus, P. stylirostris ja P. vannamei) |
Yellowheadi taud |
Viburhännaklased (Penaeus aztecus, P. duorarum, P. japonicus, P. monodon, P. setiferus, P. stylirostris ja P. vannamei) |
Mitteeksootilised taudid |
||
|
Taudid |
Taudile vastuvõtlikud liigid |
Kalad |
Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS) |
Heeringas (Clupea spp.), siig (Coregonus sp.), harilik haug (Esox lucius), kilttursk (Gadus aeglefinus), Vaikse ookeani tursk (G. macrocephalus), tursk (G. morhua), idalõhe (Oncorhynchus spp.), vikerforell (O. mykiss), luts (Onos mustelus), jõeforell (Salmo trutta), harilik kammeljas (Scophthalmus maximus) ja harjus (Thymallus thymallus) ja kaugida ebapaltus (Paralichthys olivaceus) |
Nakkuslik vereloomenekroos (IHN) |
Keta (Oncorhynchus keta), kisutš (O. kisutch), sima e masu (O. masou), vikerforell e teraspea-forell (O. mykiss), nerka (O. nerka), gorbuuša (O. rhodurus) tšavõõtša (O. tshawytscha) ja Atlandi lõhe (Salmo salar) |
|
Karpkalade herpesviirus (KHV) |
Harilik karpkala ja sasaan (Cyprinus carpio) |
|
Lõhede infektsioosne aneemia (ISA) |
Vikerforell (Oncorhynchus mykiss), Atlandi lõhe (Salmo salar) ning jõe- ja meriforell (Salmo trutta) |
|
Molluskid |
Marteilia refringens’i nakkus |
Austrid (Ostrea angasi, O. chilensis, O. edulis, O. puelchana), rannakarplased (Mytilus edulis ja M. galloprovincialis) |
Bonamia ostreae nakkus |
Austrid (Ostrea angasi, O. chilensis, O. conchaphila, O. denselammellosa, O. edulis ja O. puelchana) |
|
Koorikloomad |
Ihtüoftirioos |
Kõik seltsi Decapoda kuuluvad koorikloomad” |
OTSUSED
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/29 |
NÕUKOGU OTSUS 2012/662/ÜVJP,
25. oktoober 2012,
millega toetatakse tegevusi, millega vähendatakse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) kaetud piirkonnas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja liigse hankimise ohtu
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks („ELi väike- ja kergrelvade strateegia”). Nimetatud strateegias rõhutati, et väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja liigse hankimise ohu vähendamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata väike- ja kergrelvade väga suurtele kogustele Ida- ja Kagu-Euroopas ning viisidele, mille abil neid konfliktitsoonides levitatakse. |
(2) |
ELi väike- ja kergrelvade strateegias sätestatakse muude eesmärkide hulgas vajadus tõhustada mitmepoolsust rahvusvaheliste, piirkondlike ning liidu ja selle liikmesriikide siseste mehhanismide edendamiseks, seismaks vastu väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumisele ja destabiliseerivale levikule. Strateegia tegevuskavas tuuakse esile Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) kui üks piirkondlik organisatsioon, millega tuleks koostööd arendada. Eelkõige sisaldab tegevuskava konkreetseid sätteid toetuse kohta, mida osutatakse OSCE tegevusele väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastases võitluses ning OSCE liikmesriikide liigsete varude hävitamises. |
(3) |
24. novembril 2000. aastal võtsid OSCE liikmesriigid vastu väike- ja kergrelvadealase OSCE dokumendi, millega kohustusid kehtestama ja rakendama tõhusat siseriiklikku kontrolli väike- ja kergrelvade üleandmise üle, sealhulgas ekspordikontrolli ja relvavahenduse kontrolli. Nimetatud dokumendis rõhutati samuti, et väike- ja kergrelvade liigne hankimine ning nende varude haldamise ja julgeoleku halb olukord võib avaldada destabiliseerivat mõju julgeolekule siseriiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil. Dokumendi kohaselt on väike- ja kergrelvade liigsete varude kõrvaldamise eelistatud meetodina märgitud nende hävitamine. |
(4) |
26. mail 2010. aastal võtsid OSCE liikmesriigid vastu väike- ja kergrelvadealase OSCE tegevuskava, milles viidatakse muu hulgas vajadusele kehtestada liikmesriikides seadusliku relvavahenduse õigusraamistik või seda tõhustada, tugevdada väike- ja kergrelvade varude haldamise ja julgeoleku alaseid kohustusi, tugevdada liikmesriikide kohustust hävitada väike- ja kergrelvade liigsed varud ning ebaseaduslikud väike- ja kergrelvad ning tugevdada vahendeid, millega suurendatakse liikmesriikide suutlikkust hävitada väike- ja kergrelvade liigsed varud ning ebaseaduslikud väike- ja kergrelvad. |
(5) |
Euroopa Liidu Nõukogu võttis 23. juunil 2003. aastal vastu ühise seisukoha 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta, (1) milles nõutakse, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed ja sealhulgas kehtestavad seadusliku relvavahenduse kindla õigusraamistiku, et kontrollida relvavahendust oma territooriumil, ning milles soovitatakse liikmesriikidel kaaluda relvavahenduse kontrollimist väljaspool oma territooriumi, kui vahendaja on kodanik, kelle elukoht või registreeritud asukoht on selle liikmesriigi territooriumil. |
(6) |
Euroopa Liidu Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (2). Ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP kehtestatakse kriteeriumid, millest juhindudes saavad liikmesriigid hinnata tavarelvastuse ekspordi, reekspordi ja vahenduse taotlusi. Sellega nõutakse, et liikmesriigid annaksid endast parima, et julgustada teisi sõjatehnoloogiat või -varustust eksportivaid riike kohaldama kõnealuse ühise seisukohaga kehtestatud kriteeriume, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Selleks, et edendada rahu ja julgeolekut ning tõhusat mitmepoolsust ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil, taotleb liit järgmiste eesmärkide täitmist:
— |
edendada rahu ja julgeolekut liidu naabruses, vähendades OSCE piirkonnas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja liigse hankimisega loodud ohtu; |
— |
toetada tõhusat mitmepoolsust piirkondlikul tasandil, julgustades OSCE tegevust, mille eesmärk on ära hoida väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona liigset hankimist ja ebaseaduslikku kaubandust. |
2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks algatab liit järgmised projektid:
— |
korraldatakse piirkondlik koolituskursus OSCE asjaomaste liikmesriikide ametnikele, kes vastutavad väike- ja kergrelvade vahendamise kontrollimise eest; |
— |
suurendatakse Valgevenes ja Kõrgõzstanis asuvate väike- ja kergrelvade varude säilitamiskohtade julgeolekut; |
— |
hävitatakse Valgevenes ja Kõrgõzstanis asuvate väike- ja kergrelvade liigsed varud, et hoida ära nende levimine ebaseaduslikule turule; |
— |
võetakse kasutusele väike- ja kergrelvade inventari haldamise vahend, et parandada OSCE mitmes liikmesriigis väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona varude haldamist, nende üle arvestuse pidamist ja nende päritolu kindlakstegemist. |
Nende projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).
2. Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostavad kaks rakendusüksust:
a) |
OSCE sekretariaat rakendab järgmised projektid:
|
b) |
ÜRO Arenguprogrammi büroo Valgevenes (UNDP Valgevene büroo) rakendab järgmise projekti: Valgevenes asuvate tavarelvastuse ja tavarelvade laskemoona varude säilitamiskohtade julgeoleku suurendamine. |
3. OSCE sekretariaat ja UNDP Valgevene büroo täidavad oma ülesandeid kõrge esindaja vastutusel. Selleks lepib kõrge esindaja OSCE sekretariaadi ja UNDP Valgevene bürooga kokku vajalikus korralduses.
Artikkel 3
1. Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 osutatud projekti rakendamiseks on 1 680 000 eurot.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingu OSCE sekretariaadi ja UNDP Valgevene bürooga. Rahastamislepingus sätestatakse, et OSCE sekretariaat ja UNDP Valgevene büroo tagavad liidu abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingud niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab rahastamislepingute sõlmimise kuupäeva.
Artikkel 4
Kõrge esindaja esitab nõukogule OSCE sekretariaadi ja UNDP Valgevene büroo poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele tuginedes aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.
Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel selle vastuvõtmisest, kui selleks ajaks ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud.
Luxembourg, 25. oktoober 2012
Nõukogu nimel
eesistuja
E. MAVROU
(1) ELT L 156, 25.6.2003, lk 79.
(2) ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.
LISA
1. Eesmärgid
Käesoleva otsuse üldiseks eesmärgiks on edendada rahu ja julgeolekut liidu naabruses, vähendades OSCE piirkonnas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ja liigse hankimisega loodud ohtu. Otsuse eesmärgiks on samuti edendada tõhusat mitmepoolsust piirkondlikul tasandil, toetades OSCE tegevust, mille eesmärk on ära hoida väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona liigset hankimist ja ebaseaduslikku kaubandust. Selline tegevus hõlmab OSCE piirkonnas väike- ja kergrelvade liigsete varude hävitamist, relvavarude julgeoleku ja haldamise parandamist, relvade üle arvestuse pidamiseks asjakohaste vahendite väljatöötamist ning tavarelvade üleandmise, eelkõige vahendustegevuse kontrollimise tõhustamist.
2. Projektide kirjeldus
2.1. Väike- ja kergrelvade vahendamise kontrollimist käsitleva piirkondliku koolituskursuse korraldamine OSCE asjaomaste liikmesriikide ametnikele
2.1.1. Projekti eesmärk
— |
Suurendada OSCE liikmesriikide teadlikkust olemasolevatest rahvusvahelistest ja piirkondlikest kohustustest väike- ja kergrelvade vahendamise kontrollimise valdkonnas ning parandada kõnealuste kohustuste täitmist; |
— |
analüüsida parimaid tavasid ja teistelt riikidelt/piirkondadelt saadud kogemusi ning teha kindlaks nende kohaldatavus, lähtudes liikmesriikide vajadustest. |
2.1.2. Projekti kirjeldus
— |
OSCE sekretariaat korraldab kolm päeva kestva piirkondliku koolituskursuse kuni 15 OSCE liikmesriigi asjaomastele ametnikele. |
Kursusel osalevad asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad ning teised eksperdid, sealhulgas liidu eksperdid. Kursusel osaleb kuni 70 inimest. OSCE sekretariaat koostab koostöös kõrge esindaja ja nõukogu asjaomaste organitega kursuse üksikasjaliku kontseptsioonidokumendi ja kava.
2.1.3. Projekti oodatavad tulemused
— |
Kursusel osalema kutsutud OSCE liikmesriikides paraneb kontroll väike- ja kergrelvade vahendamise üle; |
— |
väheneb väike- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendustegevuse ja kaubanduse oht ning seetõttu suureneb väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõttu negatiivselt mõjutatud elanikkonna, inimrühmade ja üksikisikute turvalisus. |
2.1.4. Kursuste toimumiskohad
OSCE sekretariaat koostab piirkondliku koolituskursuse võimalike toimumiskohtade loetelu, mille kiidab seejärel heaks kõrge esindaja, kes konsulteerib nõukogu pädevate organitega.
2.1.5. Projekti kasusaajad
— |
OSCE liikmesriikides väike- ja kergrelvade üleandmise kontrollimise eest vastutavad ametnikud ja ametiasutused. |
— |
Väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõttu negatiivselt mõjutatud elanikkond, inimrühmad ja üksikisikud. |
2.2. Valgevenes ja Kõrgõzstanis asuvate tavarelvastuse ja tavarelvade laskemoona varude säilitamiskohtade julgeoleku suurendamine
2.2.1. Projekti eesmärk
— |
Parandada maksimaalselt kahe Valgevenes ja kolme Kõrgõzstanis asuva väike- ja kergrelvade varude säilitamiskoha julgeolekut ja haldamist; |
— |
toetada julgeoleku suurenemist Kesk-Aasias ja Ida-Euroopas ning vähendada väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ohtu. |
2.2.2. Projekti kirjeldus
— |
Maksimaalselt kahe Valgevenes asuva väike- ja kergrelvade varude säilitamiskoha julgeolekusüsteemide ajakohastamine kooskõlas väike- ja kergrelvadega seotud OSCE heade tavadega, mis hõlmab vajalike elektriseadmete paigaldamist ja/või remonti, esmast tuletõrjesuutlikkust, piirdeala aiaga piiramist ja valgustamist, sissetungijate avastamise ja alarmsüsteemi ning telekommunikatsiooniseadmeid julgeoleku suurendamiseks; |
— |
maksimaalselt kolme Kõrgõzstanis asuva väike- ja kergrelvade varude säilitamiskoha olukorra parandamine ja/või loomine kooskõlas väike- ja kergrelvadega seotud OSCE heade tavadega, mis hõlmab piirdeala aiaga piiramist ja/või aia remonti, piirdeala valgustuse paigaldamist ja/või remonti, laohoone uste ja akende turvamist, sissetungijate avastamise ja alarmsüsteemi, videovalvet ja telekommunikatsiooniseadmeid. |
OSCE sekretariaat ja UNDP Valgevene büroo teevad koostöös Valgevene ja Kõrgõzstani asjaomaste ametiasutustega kindlaks julgeoleku suurendamist vajavad säilitamiskohad ning määravad kindlaks need säilitamiskohad, mida käesoleva otsuse abil ajakohastatakse, konsulteerides seejuures kõrge esindaja ja nõukogu pädevate organitega. OSCE sekretariaat rakendab kõik projektid, välja arvatud Valgevenes asuvate väike- ja kergrelvade varude säilitamiskohtade julgeoleku suurendamise projekt. Valgevenes rakendab projekte UNDP Valgevene büroo, kuna OSCE ei oma Valgevenes asjakohast esindatust ega õiguslikku staatust ning samuti seetõttu, et projekti selle osa rakendamine UNDP Valgevene büroo poolt on kulutasuvam võrreldes Viinis asuva OSCE poolt teostatava projektijuhtimisega. OSCE säilitab oma rolli, mis hõlmab projekti üldist koordineerimist ja rakendamise järelevalvet seoses säilitamiskohtade valiku ning rakendatavate turva- ja julgeolekumeetmetega, iga-aastaste töökavadega, lõpuleviidud tööde kvaliteedikontrolliga ja Valgevene valitsuse panusega. Valgevene ja Kõrgõzstani valitsused toetavad projekti vajadusel rahalise ja/või mitterahalise toetuse kaudu.
2.2.3. Projekti oodatavad tulemused
— |
Paraneb maksimaalselt kahe Valgevenes ja kolme Kõrgõzstanis asuva väike- ja kergrelvade varude säilitamiskoha füüsiline julgeolek ja haldamine; |
— |
väheneb väike- ja kergrelvade ning tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse oht ning Kesk-Aasias ja Ida-Euroopas suureneb julgeolek. |
2.2.4. Projekti kasusaajad
— |
Valgevene ja Kõrgõzstani kaitseministeeriumid. |
— |
Väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõttu negatiivselt mõjutatud elanikkond, inimrühmad ja üksikisikud. |
2.3. Valgevenes ja Kõrgõzstanis asuvate väike- ja kergrelvade liigsete varude hävitamine, et hoida ära nende levimine ebaseaduslikule turule
2.3.1. Projekti eesmärk
— |
Vähendada väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ohtu, hävitades Valgevene ja Kõrgõzstani asjaomaste ametiasutuste valduses olevate relvade liigsed varud. |
2.3.2. Projekti kirjeldus
— |
Kuni 12 000 liigsete varude hulka kuuluva väike- ja kergrelva hävitamine Valgevenes; |
— |
kuni 2 000 liigsete varude hulka kuuluva väike- ja kergrelva ning kuni 51 kaasaskantava õhukaitsesüsteemi (MANPADS) hävitamine Kõrgõzstanis. |
Valgevene ja Kõrgõzstani valitsused toetavad projekti vajadusel seadmete ja varustuse osutamise kaudu ning mitterahaliselt. OSCE sekretariaat rakendab kõik projektid, välja arvatud Valgevenes asuvate väike- ja kergrelvade varude säilitamiskohtade julgeoleku suurendamise projekt.
Valgevenes rakendab väike- ja kergrelvade varude säilitamiskohtade julgeoleku suurendamisega seonduvat tegevust UNDP Valgevene büroo, kuna OSCE ei oma Valgevenes asjakohast esindatust ega õiguslikku staatust ning samuti seetõttu, et projekti selle osa rakendamine UNDP Valgevene büroo poolt on kulutasuvam võrreldes Viinis asuva OSCE poolt teostatava projektijuhtimisega. OSCE säilitab oma rolli, mis hõlmab projekti üldist koordineerimist ja rakendamise järelevalvet seoses säilitamiskohtade valiku ning rakendatavate turva- ja julgeolekumeetmetega, iga-aastaste töökavadega, lõpuleviidud tööde kvaliteedikontrolliga ja Valgevene valitsuse panusega.
2.3.3. Projekti oodatavad tulemused
— |
Valgevenes ja Kõrgõzstanis hävitatakse osa väike- ja kergrelvade ning kaasaskantavate õhukaitsesüsteemide liigsetest varudest; |
— |
väheneb väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse oht ning Kesk-Aasias ja Ida-Euroopas suureneb julgeolek. |
2.3.4. Projekti kasusaajad
— |
Valgevene ja Kõrgõzstani kaitseministeeriumid; |
— |
väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõttu negatiivselt mõjutatud elanikkond, inimrühmad ja üksikisikud. |
2.4. Väike- ja kergrelvade inventari haldamise tarkvara kasutuselevõtmine, et parandada relvade varude haldamist, nende üle arvestuse pidamist ja nende päritolu kindlakstegemist
2.4.1. Projekti eesmärk
— |
Parandada kuni kaheksas OSCE liikmesriigis väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona varude haldamist ja nende üle arvestuse pidamist, misläbi väheneb väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona ebaseadusliku kaubanduse oht. |
2.4.2. Projekti kirjeldus
— |
Väike- ja kergrelvade inventari haldamise vahendi tutvustamine sellest huvitatud OSCE liikmesriikides kuni 20 inimesele; |
— |
ekspertide kohtumised kuni kaheksas OSCE liikmesriigis, et hinnata väike- ja kergrelvade inventari haldamise vahendi kokkusobivust siseriiklike nõuetega ning et analüüsida siseriiklikke menetlusi ja õigusakte; |
— |
väike- ja kergrelvade inventari haldamise vahendi tehniline kohandamine kuni kaheksas OSCE liikmesriigis, mille eesmärk on tagada kokkusobivus heakskiidetud tehniliste nõuetega ning mida tehakse koostöös UNDP Valgevene bürooga ja Valgevene kaitseministeeriumiga; |
— |
väike- ja kergrelvade inventari haldamise vahendi tõlkimine kuni kolme kõnealust vahendit kasutuselevõtva OSCE liikmesriigi riigikeelde; |
— |
vajadusel riistvara piiratud üleandmine kuni kaheksale OSCE liikmesriigile; |
— |
elektroonilise registrisüsteemi paigaldamine kuni kaheksas OSCE liikmesriigis; |
— |
koolituskava väljatöötamine kuni kaheksale OSCE liikmesriigile (kaks moodulit – esimese sihtrühm on valitud OSCE liikmesriikide relvajõudude peakorterite töötajad ja teise sihtrühm on säilitamiskohtade töötajad); |
— |
koolituse läbiviimine kuni kaheksas OSCE liikmesriigis vastavalt nimetatud koolituskavale. |
2.4.3. Projekti oodatavad tulemused
— |
Kuni kaheksas OSCE liikmesriigis parandatakse ja standarditakse väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona varude haldamist ja nende üle arvestuse pidamist; |
— |
OSCE piirkonnas vähendatakse väike- ja kergrelvade ning tavarelvade laskemoona ebaseadusliku kaubanduse ohtu. |
2.4.4. Projekti kasusaajad
— |
Kuni kaheksa OSCE liikmesriigi kaitseministeeriumid; |
— |
väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse tõttu negatiivselt mõjutatud elanikkond, inimrühmad ja üksikisikud. |
OSCE sekretariaat teeb koostöös kõrge esindaja ja nõukogu pädevate organitega kindlaks OSCE liikmesriigid, kes on kõnealuse projekti kasusaajad.
3. Projektide kestus
Projektide eeldatav kogukestus on 36 kuud.
4. Tehnilise rakendamise üksus
Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tehakse ülesandeks OSCE sekretariaadile ja UNDP büroole Valgevene Vabariigis, kes täidavad oma ülesannet kõrge esindaja vastutusel.
5. Aruannete esitamine
OSCE sekretariaat ja UNDP Valgevene büroo koostavad regulaarselt iga eespool kirjeldatud tegevuse lõpuleviimisel aruande. Need aruanded tuleks esitada kõrgele esindajale hiljemalt kuue nädala möödumisel vastavate tegevuste lõpuleviimisest.
6. Projekti hinnanguline kogumaksumus ja ELi rahaline toetus
Projektide kogumaksumus on 1 680 000 eurot.
RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID
26.10.2012 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 297/34 |
ELi-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 4/2012,
26. juuni 2012,
millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni
(2012/663/EL)
ÜHISKOMITEE,
võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Türgi on väljendanud soovi ühineda 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (edaspidi „konventsioon”) ning konventsiooni kohaselt loodud ühiskomitee 19. jaanuari 2012. aasta otsuse alusel on teda kutsutud ühinema. |
(2) |
Seetõttu tuleks konventsiooni õiges järjekorras lisada konventsioonis kasutatud viidete tõlked türgi keelde. |
(3) |
Käesoleva otsuse kohaldamine on seotud Türgi konventsiooniga ühinemise kuupäevaga. |
(4) |
Et võimaldada trükitud tagatisvormide kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne Türgi konventsiooniga ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes jätkuvalt kasutada. |
(5) |
Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.
Artikkel 2
1. Käesolevat otsust kohaldatakse alates kuupäevast, mil Türgi konventsiooniga ühineb.
2. III liite C1, C2, C3, C4, C5 ja C6 lisades esitatud vormide kasutamist võib hiljemalt kuni käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevale järgneva 12. kuu lõpuni jätkata, tehes sinna vajalikke geograafilisi kohandusi ja kohandusi volitatud isiku ametliku asukoha osas.
Brüssel, 26. juuni 2012
Ühiskomitee nimel
eesistuja
Mirosław ZIELIŃSKI
(1) EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.
LISA
1. |
B1 lisa lahtris 51 lisatakse Šveitsi järele järgmine taane:
|
„— | Türgi TR”,
2. |
B6 lisa III jaotist muudetakse järgmiselt.
|
3. |
C1 lisa asendatakse järgmise tekstiga: „C1 LISA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR TAGATISDOKUMENT ÜKSIKTAGATIS I. Käendaja kohustus
II. Tagatistolliasutuse aktsept Tagatistolliasutuses … on … (kuupäev) aktsepteeritud käendaja kohustus, mis hõlmab … (kuupäev) deklaratsiooni nr … alusel toimuvat ühenduse transiitvedu/ühistransiitvedu (7). … (Tempel ja allkiri) |
4. |
C2 lisa asendatakse järgmise tekstiga: „C2 LISA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR TAGATISDOKUMENT MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS I. Käendaja kohustus
II. Tagatistolliasutuse aktsept Tagatistolliasutus … Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev) … … (Tempel ja allkiri) |
5. |
C4 lisa asendatakse järgmise tekstiga: „C4 LISA ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR TAGATISDOKUMENT ÜLDTAGATIS I. Käendaja kohustus
II. Tagatistolliasutuse aktsept Tagatistolliasutus … Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev) … … (Tempel ja allkiri) |
6. |
C5 lisa lahtris 7 lisatakse sõnade „Šveits” ja „Andorra” vahele sõna „Türgi”. |
7. |
C6 lisa lahtris 6 lisatakse sõnade „Šveits” ja „Andorra” vahele sõna „Türgi”. |
(1) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(2) Täielik aadress.
(3) Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.
(4) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
(5) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
(6) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab… (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.
(7) Täidab lähtetolliasutus.”
(8) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(9) Täielik aadress.
(10) Ainult ühenduse transiitvedude puhul.
(11) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
(12) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis”.”
(13) Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.
(14) Täielik aadress.
(15) Mittevajalik maha tõmmata.
(16) Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.
(17) Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.
(18) Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.
(19) Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab … (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.”