ISSN 1725-5082 doi:10.3000/17255082.L_2010.170.est |
||
Euroopa Liidu Teataja |
L 170 |
|
![]() |
||
Eestikeelne väljaanne |
Õigusaktid |
53. köide |
Sisukord |
|
II Muud kui seadusandlikud aktid |
Lehekülg |
|
|
MÄÄRUSED |
|
|
* |
||
|
* |
||
|
* |
Komisjoni määrus (EL) nr 590/2010, 5. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu ( 1 ) |
|
|
|
||
|
|
||
|
|
OTSUSED |
|
|
|
2010/375/EL |
|
|
* |
||
|
|
2010/376/EL |
|
|
* |
||
|
|
KODU- JA TÖÖKORRAD |
|
|
* |
||
|
* |
|
|
Parandused |
|
|
* |
|
|
|
(1) EMPs kohaldatav tekst |
ET |
Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud. Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
II Muud kui seadusandlikud aktid
MÄÄRUSED
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/1 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 588/2010,
5. juuli 2010,
millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Soprèssa Vicentina” (KPN))
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 teist lauset,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 492/2003) (3) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Soprèssa Vicentina” spetsifikaadi muudatustele. |
(2) |
Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades tooraineks kasutatavate sigade markeerimise korda. |
(3) |
Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetlust kohaldamata, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Kaitstud päritolunimetuse „Soprèssa Vicentina” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.
Artikkel 2
Ajakohastatud koonddokument on esitatud käesoleva määruse II lisas.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2010
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.
(2) EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.
(3) ELT L 73, 19.3.2003, lk 3.
I LISA
Kiidetakse heaks päritolunimetuse „Soprèssa Vicentina” spetsifikaadi järgmine muudatus.
Toote kirjelduse artikli 2 punkti 2.1.3. „Tapavanus” on lisatud „või kõrvalestale”.
Tekst „Tapavanus peab olema vähemalt üheksa kuud, mida võib kontrollida märgiselt, mis tätoveeritakse 30 päeva jooksul pärast sea sündi tema reieosale.”
on asendatud järgmise tekstiga:
„Tapavanus peab olema vähemalt üheksa kuud, mida võib kontrollida märgiselt, mis tätoveeritakse 30 päeva jooksul pärast sea sündi tema reieosale või kõrvalestale.”
II LISA
KOONDDOKUMENT
Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
„SOPRÈSSA VICENTINA”
EÜ nr: IT-PDO-0105-0145-10.8.2009
KGT ( ) KPN (X)
1. Nimetus
„Soprèssa Vicentina”
2. Liikmesriik või kolmas riik
Itaalia
3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus
3.1. Toote liik
Klass 1.2. |
Lihatooted |
3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab
Kirjeldus: „Soprèssa Vicentina” on soolde topitud ja laagerdatud keskmist või suuremat mõõtu toorvorst, mis on valmistatud searümba väärtuslikematest tükkidest.
3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)
„Soprèssa Vicentina” tootmisel kasutatakse toorainena sealiha, mis peab pärinema loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud Vicenza provintsi loomakasvatusettevõtetes.
3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)
Sünnist kuni eelnuumamise lõpuni on keelatud sööta loomi lihajahuga ning nuumamise ajal on keelatud neid sööta loomse toiduga (v.a piim).
Sööta antakse eelistatavalt vedelal või söödapasta kujul, millele on lisatud vett ja võimaluse korral vadakut. Kvaliteetse välise rasvakihi saamiseks on lubatud kasutada linoolhapet (kuni 2 % kuivsööda kogusest). Vadakut ja petipiima ei tohi anda ühelegi loomale päevas üle 15 liitri.
Petipiima all mõistetakse või tootmise kõrvalsaadust ja piimavadaku all juustu tootmise kõrvalsaadust.
3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas
Seakasvatus: „Soprèssa Vicentina” tootmisel kasutatakse toorainena sealiha, mis peab pärinema loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud Vicenza provintsi loomakasvatusettevõtetes.
Loomad peavad olema oma geneetiliste tunnuste poolest puhtatõulised sead või hübriidid (aga mitte geneetiliselt muundatud) ning kuuluma järgmistesse traditsioonilistesse tõugudesse: Large White, Landrace ja Duroc, mis on kantud Itaalia tõuraamatusse või välismaistesse tõuraamatutesse, mida Itaalia tõuaretajad tunnustavad ja mis on kooskõlas Itaalia tõuraamatu raskete sigade kasvatamise põhimõtetega.
Sead peavad olema suutelised saavutama kõrge tapakaalu (130 kg).
Tapavanus peab olema vähemalt üheksa kuud. Vanust võib kontrollida märgiselt, mis tätoveeritakse 30 päeva jooksul pärast sea sündi tema reieosale [või kõrvalestale]. Seakasvatuseks kasutatavad ruumid ja rajatised peavad olema korralikult isoleeritud ja õhutatud, et oleks tagatud sobiv temperatuur, optimaalne õhuvahetus ja kahjulike gaaside eemaldamine. Põrandad peavad olema valmistatud vee- ja libisemiskindlast ning soojapidavast materjalist.
Lähtuvalt sööda tüübist peavad kõik ruumid ja rajatised vastama nõutavale korrosioonikindluse tasemele.
Kasutada võib ka täielikult või osaliselt vabaduses peetud sigu.
Sigade tapmine: Sigu tohib tappa ainult ettevõtetes, millel on loomade tervishoiu ja toiduhügieeni vallas riiklike ja ELi õigusaktidega ette nähtud load ning mis asuvad kaitstud päritolunimetuse tootmispiirkonnas.
Tapmisel peab siga kaaluma vähemalt 130 kg.
Edasisse töötlusse ei suunata selliste sigade liha, kellel esineb ilmseid müopaatia tunnuseid (PSE- või DFD-liha, nähtavaid põletikulisi või traumaatilisi tüsistusi), kui veterinaararst on need tapamajas kindlaks teinud.
Liha töötlemine: Liha töötlemine ja toodete laagerdumine peab toimuma tootmispiirkonnas asuvates ettevõtetes. Töötlusettevõtetel peavad loomade tervishoiu ja toiduhügieeni vallas olema riiklike ja ELi õigusaktidega ette nähtud load.
Retsept ja koostisained: „Soprèssa Vicentina” valmistatakse tükeldatud poolrümbast, millest kasutatakse ära kõik väärtuslikud osad: tagatükk, kaelatükk, abatükk, küljetükk, põsetükk ja seljatükk.
Lisatakse järgmised ained (suurim lubatud kogus):
— |
sool: 2 700 g 100 kg vorstimassi kohta; |
— |
pipar (neljaks purustatud terad): 300 g 100 kg vorstimassi kohta; |
— |
pulbristatud maitseainesegu (kaneel, nelk ja rosmariin): 50 g 100 kg vorstimassi kohta; |
— |
küüslauk: 100 g 100 kg vorstimassi kohta; |
— |
suhkur: 150 g 100 kg vorstimassi kohta; |
— |
kaaliumnitraat: lubatud koguses. |
Valmistamismeetod: valmistamismeetod on järgmine:
|
Sigade poolrümbad tükeldatakse, kõiki tükke hoitakse vähemalt 24 tundi temperatuuril 0 °C kuni + 3 °C. Seejärel eemaldatakse luud ja närvid ning tükid puhastatakse. |
|
Seejärel peenestatakse tükid hakkmasinaga, mille perforatsioonide diameeter on 6–7 mm. Hakklihale, mis jahutatakse temperatuurile + 3 °C kuni + 6 °C, lisatakse varem valmis segatud koostisained. Käärimisprotsessi soodustamiseks võib lisada mikroorganismide preparaate. Seejärel segatakse vorstimass põhjalikult läbi, et rasv seguneks lihaosakestega ja moodustaks ühtlase segu. Valmissegu topitakse vähemalt 8 cm läbimõõduga loomasooltesse. |
|
Topitud vorstid jagatakse järgmistesse kaaluklassidesse: 1–1,5 kg, 1,5–2,5 kg, 2,5–3,5 kg ja 3,5 kg–8 kg. |
Kuivatamine: Vorstide kuivatamine toimub järgmiselt: a) nõrutamine 12 tundi temperatuurivahemikus 20–24 °C; b) kuivatamine 4 või 5 päeva alaneval kuumusel (22–24 °C-lt 12–14 °C-ni).
Laagerdamine: „Soprèssa Vicentina” laagerdumisaeg (sisaldab ka nõrutamist ja kuivatamist) sõltub vorsti kaaluklassist:
|
vähemalt 60 päeva 1–1,5 kg kaaluklassi vorstide puhul; |
|
vähemalt 80 päeva 1,5–2,5 kg kaaluklassi vorstide puhul; |
|
vähemalt 90 päeva 2,5–3,5 kg kaaluklassi vorstide puhul; |
|
vähemalt 120 päeva 3,5–8 kg kaaluklassi vorstide puhul. |
3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta
—
3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta
Kaitstud päritolunimetust „Soprèssa Vicentina” ei tõlgita ja see peab olema kantud märgistusele selgete ja kustumatute tähtedega.
Logo „Soprèssa Vicentina DOP” tuleb kanda märgistusele graafilises juhendis (spetsifikaadi lisa A) esitatud juhtnööride kohaselt.
4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus
„Soprèssa Vicentina” tootmispiirkond hõlmab kogu Vicenza provintsi territooriumi.
5. Seos geograafilise piirkonnaga
5.1. Geograafilise piirkonna eripära
Toote laagerdumist mõjutab kohalik õhuniiskus, mille tase sõltub temperatuuri kõikumisest. Need erilised tingimused käivitavad toorvorsti esmase ja teisese käärimise.
5.2. Toote eripära
Toorvorstil „Soprèssa Vicentina” peavad olema turustamise hetkel järgmised omadused:
Välimus: silindrilise kujuga vorsti ümber keritakse värvitu nöör (võib olla elastne) esmalt pikisuunas, seejärel horisontaalsuunas rõngastena, nii et kogu vorst on kinni seotud. Võrke ei ole lubatud kasutada. Küüslauguvorsti puhul tohib kasutada värvilist nööri, aga ainult otsa sidumiseks. Rõngaste vahe peab olema umbes 2–4 cm ja neid peab vorstil olema vähemalt kolm. Laagerdumisel tekib vorstile iseenesest valkjas kate.
Lõikepind: vorstimass on lõigates tihke ja samas pehme. Rasvaosakesed paiknevad ühtlaselt lihaosakeste ümber, mistõttu vorst säilitab pehmuse ka pärast pikka laagerdumist. Vorstiviilu värvus on kergelt tuhm, rasva- ja lihaosakeste piirid ei ole selged, vorstisisus on eristatavad keskmise suurusega tükid.
Valkude kogusisaldus on vähemalt 15 %, rasvasisaldus 30–43 %, mineraalsoolade (tuha) sisaldus 3,5–5 %, niiskus kuni 55 %, pH-tase 5,4–6,2.
Mesofiilne mikroobiline tase: ülekaalus on piimhappebakterid ja mikrokokid.
Lõhn |
: |
vürtsikas, võib sisaldada aromaatsete maitsetaimede, s.h küüslaugu nüanssi. |
Maitse |
: |
mahe, kergelt magus, piprane või küüslaugune. |
Värvus |
: |
roosa, kergelt punakas. |
Konsistents |
: |
vorstisisus on eristatavad keskmise suurusega tükid, seda on kerge mäluda. |
5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel
Kõik „Soprèssa Vicentina” valmistusetapid on geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud.
Inimtegurite puhul väljendub toote seos nimetatud piirkonnaga selles, et tootmispiirkonnas, st Vicenza provintsi territooriumil, on traditsiooniliselt esindatud palju loomakasvatajad ja/või väiketootjad, kes on loonud tänu erilistele seakasvatus-, lihatöötlus- ja -laagerdusvõtetele ainulaadse vorstitoote „Soprèssa Vicentina”, mille valmistamismeetod ei ole aegade jooksul praktiliselt muutunud.
Eeskätt tõendavad toote seost piirkonnaga tooraine erilised omadused, mis tulenevad kohalike sigade traditsioonilisest nuumamisrežiimist, milleks kasutatakse pea eranditult parimaid kohapeal kasvavaid teravilju.
Lisaks tugevdab tooraine seost piirkonnaga juustutööstuse kõrvalsaaduse vadaku kasutamine sigade söödas, mida neile manustatakse eelistatavalt söödapastana. Tegemist on ammuse traditsiooniga, mida tõendab asjaolu, et kahele Vicenza provintsis valmistatavale tuntud juustule on antud kaitstud päritolunimetus: Asiago ja Grana Padano.
Nende kahe kaitstud päritolunimetusega juustutoote valmistamisel tekib piima töötlemise kõrvalsaadusena vadak.
Vadakul on teatavad piima omadused, sest kuigi piima töötlemisel eraldatakse sellest teatavad komponendid, millest moodustub juust, jääb sellesse mitmeid kasutamata komponente.
Vicenza provintsi seakasvatusettevõtetes kasutatakse vadakut just selle eriliste omaduste tõttu, mis kanduvad edasi sealihasse ja sellest hiljem valmistatavasse vorsti.
Kuna vadak sisaldab vähe toitaineid ja suures osas vett, on seda läbi aegade kasutatud puhtamajanduslikel põhjustel peamiselt kohapeal, millest ongi sündinud traditsioon sööta seda „Soprèssa Vicentina” valmistamiseks kasutatavatele sigadele.
Peale selle tõendab „Soprèssa Vicentina” seost geograafilise piirkonnaga veel asjaolu, et Vicenza provintsis leidub hulganisti sigade tapmise ja sealiha töötlusega tegelevaid väikeettevõtjaid, kes kasutavad kohalikes farmides kasvanud sigu. Need tootjad on hoidnud läbi aastakümnete elus „Soprèssa Vicentina” eripärast valmistusviisi, mille juured on kohalikus talupojakultuuris.
Toote laagerdumist mõjutab kohalik õhuniiskus, mille tase sõltub temperatuuri kõikumisest. Need erilised tingimused käivitavad toorvorsti esmase ja teisese käärimise.
Eespool kirjeldatud seose juures mängivad oma osa nii looduslikud kui ka inimtegurid, mõjutades tugevalt Vicenza provintsis valmistatavat toodet Soprèssa, mis erineb oma ainulaadsete omaduste poolest teistes piirkondades valmistatavatest samalaadsetest toorvorstidest. Sellest annavad tunnistust ka bibliograafilised tõendid.
Viide spetsifikaadi avaldamisele
Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Soprèssa Vicentina” tunnustamise ettepaneku 28. märtsi 2009. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 73.
Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
või minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (www.politicheagricole.it), seejärel klõpsata „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”, ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg (CE) 510/2006)” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/7 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 589/2010,
5. juuli 2010,
millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 53/2010 seoses tobiapüügi piirangutega püügipiirkondade IIIa, IIa ja IV ELi vetes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrust (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Tobiapüügi piirangud ICES IIa ja IV püügipiirkonnas on sätestatud määruse (EL) nr 53/2010 IA lisas. |
(2) |
Vastavalt määruse (EL) nr 53/2010 IID lisa punktile 6 vaatab komisjon läbi tobia lubatud kogupüügi (TAC) ja kvoodid 2010. aastaks kõnealustes piirkondades, järgides Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) soovitusi. |
(3) |
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee osutab, et määruse (EL) nr 53/2010 IID lisa punktis 6 esitatud võrrandi kohaselt arvutatud lubatud kogupüük ületab 400 000 tonni. |
(4) |
Tobias kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Norraga peetud läbirääkimistega, mis toimusid vastavalt Euroopa Komisjoni ja Norra vaheliste kalandusläbirääkimiste 26. jaanuari 2010. aasta lõppotsuste protokollile. Seepärast tuleks lubatud kogupüügist, mida võib püüda ICES IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, määrata ELi osaks 400 000 tonnist 90 %. |
(5) |
Pärast Norraga peetud läbirääkimisi jõuti kokkuleppele, et ELi lubatud kogupüügist Norrale antavat osa suurendatakse 20 000 tonnilt 27 500 tonnile seoses püügivõimaluste vahetamisega muude liikide püügiks Norra vetes. |
(6) |
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee soovituse kohaselt tuleks lubatud kogupüüki ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes suurendada 4,23 %. |
(7) |
Seepärast tuleks määruse (EL) nr 53/2010 IA lisa vastavalt muuta, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 53/2010 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2010
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.
LISA
Määruse (EL) nr 53/2010 IA lisa muudetakse järgmiselt:
Kanne, milles käsitletakse tobiaslaste püüki ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, asendatakse järgmisega:
|
|
|||||||
Taani |
327 250 (2) |
|
||||||
Ühendkuningriik |
7 153 (3) |
|
||||||
Saksamaa |
500 (4) |
|
||||||
Rootsi |
12 017 (5) |
|
||||||
EL |
346 920 (6) |
Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. |
||||||
Norra |
27 500 (7) |
|||||||
Fääri saared |
2 500 |
|||||||
Lubatud kogupüük |
376 920 |
(1) Välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed.
(2) Ainult 311 289 tonni sellest võib püüda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes. Ülejäänud koguse võib püüda ainult ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes. (SAN/*03 A.).
(3) Ainult 6 804 tonni sellest võib püüda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes. Ülejäänud koguse võib püüda ainult ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes. (SAN/*03 A.).
(4) Ainult 476 tonni sellest võib püüda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes. Ülejäänud koguse võib püüda ainult ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes. (SAN/*03 A.).
(5) Ainult 11 431 tonni sellest võib püüda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes. Ülejäänud koguse võib püüda ainult ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes. (SAN/*03 A.).
(6) Ainult 330 000 tonni sellest võib püüda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes. Ülejäänud koguse võib püüda ainult ICES IIIa püügipiirkonna ELi vetes. (SAN/*03 A.).
(7) Püütakse ICES IV püügipiirkonnas.
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/9 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 590/2010,
5. juuli 2010,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9, (1) eriti selle artiklit 4,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 474/2006 on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 (2) II peatükis osutatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu. |
(2) |
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõikega 3 on mõned liikmesriigid edastanud komisjonile teavet, mis on ühenduse nimekirja ajakohastamise seisukohalt asjakohane. Asjakohast teavet on edastanud ka kolmandad riigid. Selle alusel tuleks ühenduse nimekirja ajakohastada. |
(3) |
Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või juhul, kui see ei olnud võimalik, nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu ning esitas olulised üksikasjad ja kaalutlused, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nende suhtes Euroopa Liidu piires tegevuskeeld või muudetakse ühenduse nimekirja lisatud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi. |
(4) |
Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda liikmesriikide esitatud dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (3) alusel loodud lennuohutuskomiteele kümne tööpäeva jooksul suuline ettekanne. |
(5) |
Komisjon ja erijuhtudel ka mõned liikmesriigid konsulteerisid asjaomaste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega. |
(6) |
Lennuohutuskomitee kuulas ära Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) ja komisjoni seisukohad tehnilise abi projektide kohta, mida rakendatakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 mõju alla jäävates riikides. Lennuohutusametit on teavitatud edaspidistest tehnilise abi ja koostöö soovidest, et parandada tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilist suutlikkust kõrvaldada kõik puudujäägid asjakohaste rahvusvaheliste standardite järgimisel. |
(7) |
Lennuohutuskomiteed on samuti teavitatud täitemeetmetest, mida EASA ja liikmesriigid on võtnud, et tagada selliste Euroopa Liidus registreeritud õhusõidukite jätkuv lennukõlblikkus ja hooldamine, mida käitavad kolmandate riikide tsiviillennundusametite poolt sertifitseeritud lennuettevõtjad. |
(8) |
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta. |
(9) |
Pärast teatavate Euroopa Liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide ning riiklike lennuametite poolt konkreetsetes valdkondades tehtud kontrollide ja auditite tulemuste teatavakstegemist on mõned liikmesriigid võtnud teatavad täitemeetmed. Nad on teatanud komisjonile ja lennuohutuskomiteele järgmistest meetmetest: Ühendkuningriigi pädevad asutused tunnistasid 6. aprillil 2010 kehtetuks lennuettevõtja Trans Euro Air Limited lennuettevõtja sertifikaadi ja peatasid 12. aprillil 2010 lennuettevõtja MK Airlines lennuettevõtja sertifikaadi. Hispaania pädevad asutused peatasid 9. juunil 2010 lennuettevõtja Baleares Link Express lennuettevõtja sertifikaadi ja lennutegevusloa. Slovakkia pädevad asutused tunnistasid 11. detsembril 2009 kehtetuks lennuettevõtja Seagle Air lennutegevusloa ja 3. mail 2010 lennuettevõtja Air Slovakia lennutegevusloa. |
(10) |
Lennuettevõtja Air Algérie poolt käitatavatele alates jaanuarist 2009 ELi lennanud õhusõidukitele tehtud SAFA kontrollide tulemuste analüüsi põhjal konsulteeris komisjon 7. detsembril 2009 ja 5. veebruaril 2010 Alžeeria pädevate asutustega, et kõrvaldada pardal oleva lasti julgestuse, õhusõidukite lennukõlblikkuse ja käitamise ning lennumeeskonna litsentsimisega seotud puudused. |
(11) |
Alžeeria pädevad asutused esitasid 15. märtsi 2010. aasta kirjas teavet meetmete kohta, mis on võetud seisuplatsil tehtud kontrollide käigus avastatud rikkumiste kõrvaldamiseks. |
(12) |
Komisjon esitas 6. mail 2010 nõuded täiendava teabe saamiseks. Alžeeria pädevad asutused esitasid lisateavet 27. mail 2010. Pärast 9. juunil 2010 toimunud kohtumist, milles osalesid Alžeeria pädevad asutused, lennuettevõtja Air Algérie, Prantsusmaa pädevad asutused ja EASA, võtsid Alžeeria pädevad asutused endale kohustuse esitada enne lennuohutuskomitee koosolekut täiendavat teavet, sealhulgas loetelu pädevate asutuste poolt lennuettevõtja Air Algérie suhtes teostatud järelevalvetegevuste kohta. See teave esitati 18. juunil 2010. Lisaks sellele kohustusid Alžeeria pädevad asutused esitama kiiremas korras üksikasjaliku parandusmeetmete kava koos parandusmeetmete kontrollimise ja nende lõpuleviimise ajakavaga. Samal ajal on Prantsusmaa pädevad asutused kõnealuse lennuettevõtja palvel välja töötanud algatuse ELi SAFA programmi tutvustamiseks ja asjaomaste koolituste läbiviimiseks. |
(13) |
Lennuettevõtjate ohutusalase tegevuse pideva jälgimise tõhustamiseks palus komisjon Alžeeria pädevatel asutustel esitada igakuised aruanded oma järelevalvetegevuse kohta lennuettevõtja Air Algérie jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja õhusõidukite käitamise valdkonnas, kaasa arvatud parandusmeetmete kava rakendamist kinnitavad aruanded. Komisjon julgustab Alžeeria pädevaid asutusi jätkama jõupingutusi kohaldatavate ohutusstandardite tõhusamaks järgmiseks. |
(14) |
Seni kontrollivad liikmesriigid asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja Air Algérie õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008, et tagada lennuettevõtja suhtes kohaldatavate kontrollide arvu suurendamine ja luua alus kõnealuse juhtumi uuesti läbivaatamiseks lennuohutuskomitee järgmisel koosolekul, mis toimub 2010. aasta novembris. |
(15) |
Komisjon teavitas lennuohutuskomiteed pärast 2009. aasta mais Bangladeshi Rahvavabariigis ICAO üldise ohutusjärelvalve auditiprogrammi (USOAP) raames teostatud auditit Euroopa Lennundusohutusameti poolt korraldatud tehnilise abi missiooni tulemustest. ICAO USOAPi auditi käigus tuvastati tõsiseid ohutusprobleeme õhusõidukite käitamise, sertifitseerimise ning Bangladeshi tsiviillennundusameti poolt teostatava järelevalve valdkonnas. Missiooni käigus märgiti, et Bangladeshi tsiviillennundusamet on teinud kõigil tasanditel tõsiseid jõupingutusi parandusmeetmete kava rakendamiseks ning näidanud üles kindlat tahet kõrvaldada ICAO auditi raames tuvastatud ohutuspuudujäägid. Komisjon tervitab neid jõupingutusi ning jälgib ka edaspidi tähelepanelikult Bangladeshi tsiviillennundusameti tegevust parandusmeetmete kava rakendamisel, et tagada olemasolevate ohutuspuudujääkide kõrvaldamine liigse viivituseta. |
(16) |
Missiooni ajal teatas Bangladeshi tsiviillennundusamet Euroopa Lennundusohutusameti esindajatele, et õhusõiduk B747-269B registritunnusega S2-ADT on Bangladeshi registrist kustutatud ning lennuettevõtja Air Bangladesh on oma tegevuse lõpetanud. Bangladeshi tsiviillennundusamet teavitas sellest komisjoni ametlikult 16. mail 2010. |
(17) |
Eespool esitatut silmas pidades jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleks B lisast kustutada. |
(18) |
Kontrollitud tõendite kohaselt on Surinames sertifitseeritud lennuettevõtjal Blue Wing Airlines tõsiseid ohutuspuudujääke, millest annavad tunnistust mitmed hiljutised õnnetusjuhtumid ning liikmesriikide poolt seisuplatsil tehtud kontrollide käigus tuvastatud ohutuspuudujäägid. |
(19) |
Lennuettevõtja Blue Wing Airlines on seotud 3. aprillil 2008 toimunud lennukatastroofiga, mille käigus hukkus 19 inimest, 15. oktoobril 2009 aset leidnud ja vigastustega lõppenud vahejuhtumiga ning 15. mail 2010 kaheksa inimelu nõudnud lennuõnnetusega. Kõnealuse lennuettevõtjaga seotud õnnetusjuhtumite arv viimase kahe aasta jooksul osutab tõsistele ohutusprobleemidele, kuna ametlike uurimisaruannete puudumise tõttu ei ole lennuettevõtjal võimalik oma varasematest vigadest õppida. |
(20) |
Lisaks sellele on lennuettevõtjal kontrollitud tõendite kohaselt tõsiseid probleeme Chicago konventsiooniga kehtestatud konkreetsete ohutusstandardite järgimisel, millest annavad tunnistust Prantsusmaa pädevate asutuste poolt SAFA programmi raames seisuplatsil tehtud hiljutiste kontrollide (4) käigus kindlaks tehtud ohutuspuudujäägid. |
(21) |
Prantsusmaa pädevad asutused kutsusid Suriname pädevaid asutusi ja lennuettevõtjat Blue Wing Airlines üles andma vajalikke garantiisid ohutusnõuete järgimise kohta õhusõidukite käitamisel kõnealuse lennuettevõtja poolt. Kuna Suriname pädevate asutuste ja lennuettevõtja Blue Wing Airlines vastused ei võimaldanud kindlaks teha eespool nimetatud lennuõnnetuste ning seisuplatsil tehtud kontrollide käigus tuvastatud ohutuspuudujääkide algpõhjust ega vältida nende taastekkimist, otsustasid Prantsusmaa pädevad asutused võtta erandlikud meetmed ja keelata lennuettevõtjal Blue Wing Airlines alates 1. juunist 2010 lennata Prantsusmaa piires, ning teavitasid sellest määruse (EÜ) nr 473/2006 artikli 6 kohaselt viivitamata komisjoni. |
(22) |
Komisjon alustas viivitamata konsulteerimist Suriname pädevate astutuste ja lennuettevõtjaga Blue Wing Airlines, et võtta lennuohutuskomitees võimalikult kiiresti vastu otsus selle kohta, kas Prantsusmaa võetud meetmeid tuleks kohaldada kogu Euroopa Liidus või mitte. Komisjon ja liikmesriigid kuulasid lennuettevõtja Blue Wing Airlines ning tema suhtes järelevalvet teostava asutuste koostööna valminud ettekande ära 25. juunil 2010. Suriname pädevate asutuste ja lennuettevõtja Blue Wing Airlines vastused ei võimaldanud kindlaks teha õnnetuste ja seisuplatsil tehtud kontrollide käigus tuvastatud ohutuspuudujääkide algpõhjusi ega vältida nende taastekkimist. |
(23) |
Võttes arvesse, et lennuettevõtja suhtes on juba varem kohaldatud tegevuskeeldu Euroopa Liidu piires (5), (6), lennuettevõtja õhusõidukitega toimunud õnnetuste arvu ja raskusastet, kindlakstehtud ohutuspuudujääke ja nende kordumist jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealuse lennuettevõtja käitamistegevuse jätkumine Euroopa Liidu piires on seotud tõsiste ohutusprobleemidega, mida liikmesriikidel määruse (EÜ) nr 2111/2005 artiklis 6 sätestatud meetmete abil ei ole võimalik rahuldavalt kõrvaldada, ja seepärast tuleks lennuettevõtja Blue Wing Airlines kanda A lisasse. |
(24) |
Seoses Albaania pädevate asutuste ettekandega 2010. aasta märtsis toimunud lennuohutuskomitee koosolekul ja vastavalt määruse (EL) nr 273/2010 (7) sätetele jätkas komisjon Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) abiga aktiivset konsulteerimist Albaania pädevate asutustega 2010. aasta jaanuaris aset leidnud Albaania üldise standardimiskontrolli järelmeetmete suhtes. Kõnealuse standardimiskontrolli lõpparuanne, mis esitati 7. märtsil 2010, osutas olulistele, viivitamatut kõrvaldamist vajavatele puudujääkidele kõikides auditeeritud valdkondades. |
(25) |
EASA teatas, et Albaania pädevad asutused olid esitanud ühtse parandusmeetmete kava, mis tunnistati nõuetele vastavaks ja kiideti heaks 29. aprillil 2010. Tegevuskavaga nähakse ette mitmete parandusmeetme järkjärguline rakendamine 2011. aasta lõpuni koos viivitamatute meetmete võtmisega ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. |
(26) |
Lisaks sellele on Itaalia pädevad asutused koos Albaania pädevate asutustega välja töötanud üldise mestimisprojekti, mis peaks algama 2010. aasta septembris ning mille eesmärk on suurendada Albaania pädevate asutuste tehnilist ja haldussuutlikkust. |
(27) |
28. mail 2010 toimunud konsulteerimise käigus, milles peale Albaania pädevate asutuste ja EASA osalesid ka Itaalia pädevad asutused, leidis kinnitust, et parandusmeetmete kava rakendamine toimub tähtaegselt. Esimesed meetmed varasema süsteemi täielikuks ümberkujundamiseks olid lõpule viidud: loodud oli Albaania tsiviillennundusamet, mis alustas tegevust 2010. aasta mais; Albaania uus tsiviillennundusamet tunnistas kehtetuks kõik lennundusvaldkonnas varem kehtestatud erandid ning kinnitas, et nende ettevõtjate suhtes, kes ei ole oma tegevust 1. juuniks 2010 praeguste õigusaktidega vastavusse viinud, kohaldatakse selliseid täitemeetmeid nagu asjaomastele ettevõtjatele välja antud lubade peatamine, piiramine või kehtetuks tunnistamine. Albaania tsiviillennundusametil paluti esitada lennuohutuskomiteele aruanne lennuettevõtjate ümbersertifitseerimise kohta. |
(28) |
Lennuohutuskomitee kuulas 21. juunil 2010 ära Albaania tsiviillennundusameti ettekande, milles kinnitati, et lennuettevõtjad Belle Air ja Albanian Airlines olid vastavalt kohaldatavatele ohutuseeskirjadele juunis 2010 nõuetekohaselt ümber sertifitseeritud. Albaania tsiviillennundusamet teatas ka lennuettevõtja Star Airways lennuettevõtja sertifikaadi peatamisest. Lisaks sellele võttis Albaania tsiviillennundusamet endale kohustuse lõpetada lennuettevõtja sertifikaatide väljastamine kuni asjakohase loa saamiseni. |
(29) |
Albaania tsiviillennundusametit kutsutakse üles võtma vajalikke meetmeid, et jätkata EASAga kokkulepitud parandusmeetmete kava tulemuslikku ja õigeaegset rakendamist, seades prioriteediks kõrvaldada need puudused, mis viivitamatute parandusmeetmete võtmata jätmise korral põhjustavad ohutusprobleeme. Eelkõige kutsutakse Albaania tsiviillennundusametit üles suurendama kiiremas korras oma suutlikkust, tagama, et kõikide Albaanias sertifitseeritud lennuettevõtjate üle teostatav järelevalve oleks kooskõlas kohaldatavate ohutuseeskirjadega ning võtma vajaduse korral täitemeetmeid. |
(30) |
Albaania tsiviillennundusamet kohustus esitama korrapäraselt aruandeid parandusmeetmete kava rakendamise kohta. Komisjon jätkab Albaania tsiviillennundusameti võetud meetmete tulemuslikkuse ning Albaanias litsentsitud lennuettevõtjate ohutusalaste tegevuse jälgimist, kasutades selleks EASA ja liikmesriikide abi. |
(31) |
Kambodža pädevad asutused teatasid uutest edusammudest oma parandusmeetmete kava rakendamisel, mille eesmärk on kõrvaldada ICAO poolt 2007. aastal USOAPi raames tehtud auditi käigus tuvastatud puudused. |
(32) |
26.–29. oktoobrini 2009 toimunud ICAO koordineeritud valideerimismissiooni andmetel oli saavutatud mõningast edu, kuna nende hinnangul oli 2009. aasta oktoobris rakendamata 58 % ICAO standarditest (2007. aastal oli vastav näitaja 71 %). Siiski leiti missiooni käigus, et jätkata tuleks kõikide parandusmeetmete tulemuslikku rakendamist, pidades eelkõige silmas Kambodža pädevate asutuste töökorralduse parandamist ja tema suutlikkuse suurendamist. |
(33) |
Kambodža pädevad asutused teatasid, et kõikide ülejäänud Kambodžas litsentsitud lennuettevõtjate lennuettevõtja sertifikaadid on kas peatatud või kehtetuks tunnistatud. Eelkõige kaotas 15. oktoobril 2009 kehtivuse lennuettevõtja Helicopter Cambodia lennuettevõtja sertifikaat ja seda ei uuendatud; 27. oktoobril 2009 tunnistati kehtetuks lennuettevõtja Sokha Airlines lennuettevõtja sertifikaat; 21. aprillil 2010 tunnistati kehtetuks lennuettevõtjate Angkor Airways ja PMT Air lennuettevõtja sertifikaadid. Seepärast kustutas ICAO Kambodža Kuningriigis litsentsitud lennuettevõtjatega seotud tõsiseid ohutusprobleeme käsitleva teate (8). |
(34) |
Kambodža pädevad asutused teatasid ka, et lennuettevõtja Siem Reap International Airways, kelle lennuettevõtja sertifikaat on peatatud, osaleb alates 2009. aasta jaanuarist ümbersertifitseerimismenetluses. Kambodža pädevad asutused teatasid, et kõnealusele lennuettevõtjale anti veel neli kuud ajapikendust ning kui lennuettevõtja ei ole selleks ajaks ümbersertifitseerimismenetlust lõpule viinud, tunnistatakse tema lennuettevõtja sertifikaat kehtetuks. Seoses lennuettevõtja Siem Reap International Airways ebakindla tulevikuga jõuti järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleks ühiste kriteeriumide põhjal jätta A lisasse. |
(35) |
Komisjon võtab arvesse Kambodža pädevate asutuste võetud täitemeetmeid ja parandusmeetmete kava rakendamisel tehtud edusamme, mille eesmärk on ICAO tuvastatud puudujääkide kõrvaldamine, ning on valmis toetama Kambodža Kuningriigi pädevate asutuste suutlikkuse suurendamist eriotstarbelise tehnilise abi kaudu. |
(36) |
Kõikide Kongo Demokraatlikus Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu ja nad on kantud A lisasse. Komisjon on saanud teavet, et Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused on lennuettevõtjale Congo Express välja andnud lennuettevõtja sertifikaadi. Komisjon alustas konsulteerimist Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevate asutustega, et saada kõnealusele teabele kinnitust. Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused ei vastanud. |
(37) |
Kuna puuduvad andmed selle kohta, et Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused on suurendanud oma suutlikkust tagada kõnealuses riigis litsentsitud lennuettevõtjate järelevalve vastavalt kohaldatavate ohutusstandarditele, jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et lennuettevõtja Congo Express tuleks kanda A lisasse. |
(38) |
Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) korraldas komisjoni palvel 11.–15. jaanuarini 2010 tehnilise abi missiooni Gaboni Vabariiki. Missiooni 6. aprillil 2010 avaldatud aruandes märgiti, et Gaboni pädevad asutused tegelevad ICAO poolt 2007. aasta mais USOAPi raames tehtud auditi käigus tuvastatud puudujääkide kõrvaldamisega. Aruandes rõhutatakse ka vajadust jätkuvalt suurendada Gaboni pädevate asutuse suutlikkust piisavate eelarvevahendite ning suurema arvu kvalifitseeritud inspektorite töölevõtmise ja koolitamise kaudu, samuti vajadust tagada tugev ja pidev järelevalve Gaboni Vabariigis litsentsitud lennuettevõtjate üle. Aruandele on lisatud tegevuskava, mis on koostatud koostöös Gaboni pädevate asutustega ja kus täpsustatakse ICAO tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalikke parandusmeetmeid. Kõnealuse tegevuskava kohaselt ei jõuta vajalikke parandusmeetmeid lõpule viia enne 2011. aasta algust. |
(39) |
Gaboni pädevad asutused palusid võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele, et tutvustada praeguseks tehtud edusamme, ja nad kuulati ära 21. juunil 2010. Gaboni pädevad asutused teatasid, et praegu vaadatakse läbi õiguslikku raamistikku ning reformitakse tsiviillennunduskoodeksit, mis peaks vastu võetama hiljemalt 31. detsembriks 2010, samuti töötatakse järk-järgult välja Gaboni lennundusalaste õigusaktide terviklikku kogumit, mis jõustatakse järk-järgult 2011. aastaks. Gaboni pädevad asutused teatasid oma suutlikkuse suurendamisega seotud edusammudest ning uute inspektorite töölevõtmisest, kellest seitse on praegu läbimas kvalifitseerimismenetlust. Lisaks sellele teatasid Gaboni pädevad asutused lennuettevõtjate üle järelevalve teostamisega seotud edusammudest ja olemasolevate ohutusalaste õigusaktide jõustamisest, mida kinnitavad lennuettevõtja SCD Aviation lennuettevõtja sertifikaadi peatamine 16. oktoobril 2009, lennuettevõtjatele Air Service, Gabon Airlines, National Regional Transport ja SN2AG saadetud hoiatused ning lennuettevõtjatele Allegiance ja Sky Gabon määratud trahvid. Mitmete kindlakstehtud ohutuspuudujääkide arv ja iseloom osutavad sellele, et kui lennuettevõtjad kohaldatavaid ohutusstandardeid ei rakenda, tuleb kõnealuste lennuettevõtjate suhtes võtta täiendavaid täitemeetmeid. |
(40) |
Gabonis litsentsitud lennuettevõtja Afrijet Business Services palus võimalust teha lennuohutuskomiteele ettekanne Falcon 900B tüüpi õhusõiduki (registritunnus TR-AFR) suhtes kehtestatud tegevuspiirangu lõpetamiseks, ning esitas asjakohase kirjaliku ettepaneku. Lennuettevõtja esitas tõendeid, et kõnealuse õhusõiduki käitamisel ja hooldamisel järgitakse kohaldatavaid ohutusnõudeid ning seda kinnitasid ka Gaboni pädevad asutused. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et lennuettevõtja Afrijet Business Service käitatava Falcon 900B tüüpi õhusõiduki (registritunnus TR-AFR) tegevuse edasiseks piiramiseks puudub vajadus ning kõnealune õhusõiduk tuleks lisada nende õhusõidukite hulka, kellel on lubatud vastavalt B lisale Euroopa Liitu lennata. |
(41) |
Komisjonile ei ole seni esitatud tõendeid selle kohta, et teised ajakohastatud nimekirja kantud lennuettevõtjad ja nende regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused on täielikult rakendanud asjakohased parandusmeetmed. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealuste lennuettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada vastavalt kas tegevuskeeldu (A lisa) või tegevuspiiranguid (B lisa). |
(42) |
Komisjon tervitab Gaboni edusamme ICAO tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks koostatud parandusmeetmete kava rakendamisel ning jõupingutusi asjaomaste pädevate asutuste suutlikkuse suurendamisel, ning on valmis pärast õigusliku raamistiku kehtestamist pakkuma abi, mis muu hulgas hõlmab kohapealse kontrollkäigu korraldamist saavutatud edu kinnitamiseks. |
(43) |
Indoneesia pädevad asutused teatasid märkimisväärsetest edusammudest ICAO poolt 2007. aasta veebruaris USOAPi auditi raames kindlakstehtud puuduste kõrvaldamisel. 2009. aasta augustis toimunud ICAO koordineeritud valideerimismissiooni andmed kinnitasid märkimisväärsete edusammude olemasolu, kuna tõhusat rakendamist vajas veel vaid 20 % ICAO standarditest. Indoneesia pädevad asutused teatasid ICAO-le 19. märtsil 2010 ka kõikide ülejäänud parandusmeetmete rakendamise lõpuleviimisest. |
(44) |
Indoneesia pädevad asutused teatasid oma ohutusjärelevalve-alase suutlikkuse suurenemisest, eelarve olulisest kasvust 2009. ja 2010. aastal, 25 uue lennutegevusinspektori ja kaheksa salongiohutusinspektori töölevõtmisest, millele lisandus ICAO ning Austraalia ja Madalmaade tsiviillennundusametite pakutud ulatuslik tehniline abi, mis võimaldas Indoneesia tsiviillennunduse ohutuseeskirju veelgi ajakohastada ja tugevdada järelevalvet veelgi suurema arvu lennuettevõtjate üle. |
(45) |
Indoneesia pädevad asutused palusid võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele, et lõpetada järgmise kolme lennuettevõtja õhusõidukitele kehtestatud tegevuspiirangud: Indonesia Air Asia, Metro Batavia ja Lion Air. Indoneesia pädevad asutused esitasid 22. juunil 2010 kirjaliku ettepaneku ning tegid suulise ettekande. |
(46) |
Lennuettevõtja Indonesia Air Asia ja Indoneesia pädevate asutuste koostöös valminud ettekandes kinnitati, et kõnealune lennuettevõtja sertifitseeriti ümber 30. septembril 2009 vastavalt Indoneesia tsiviillennunduse ohutuseeskirjadele ning et Indoneesia pädevad asutused teostavad kõnealuse lennuettevõtja üle piisavat järelevalvet. Indoneesia pädevad asutused kinnitasid, et kõnealune lennuettevõtja vastab täielikult kõikidele kohaldatavatele ohutusstandarditele. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleks A lisast kustutada. |
(47) |
Lennuettevõtja Metro Batavia ja Indoneesia pädevate asutuste koostöös valminud ettekandes kinnitati, et kõnealune lennuettevõtja sertifitseeriti ümber 30. septembril 2009 vastavalt Indoneesia tsiviillennunduse ohutuseeskirjadele ning Indoneesia pädevad asutused teostavad kõnealuse lennuettevõtja üle piisavat järelevalvet. Indoneesia pädevad asutused kinnitasid, et kõnealune lennuettevõtja vastab täielikult kõikidele kohaldatavatele ohutusstandarditele. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleks ühiste kriteeriumide põhjal A lisast kustutada. |
(48) |
Lennuettevõtja Lion Air ettekandest selgus, et kõnealusel lennuettevõtjal, kes praegu käitab 50 õhusõidukit, on olnud alates 2004. aastast kaks lennuõnnetust ja kaks tõsist vahejuhtumit. Siiski ei suutnud lennuettevõtja Lion Air esitada piisavalt tõendeid kõnealuste õnnetuste ja vahejuhtumite ega nende põhjuste kohta, samuti ei suutnud lennuettevõtja tõendada, et on võetud piisavaid meetmeid edasiste vahejuhtumite vältimiseks, pidades eelkõige silmas õhusõidukite arvu kavandatavat suurendamist lähiaastatel. Lisaks sellele ei olnud võimalik teha järeldusi seoses Indoneesia pädevate asutuste piisava järelevalvetegevusega kõnealuse lennuettevõtja tegevuse üle, kuna 2009. ja 2010. aastal registreeritud enam kui 100 lennutegevuse-alase kontrolli käigus ei olnud kindlakstehtud puuduste kohta tehtud ühtegi märget. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et lennuettevõtja Lion Air tuleb jätta A lisasse. |
(49) |
Komisjonile ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et teised ühenduse nimekirja kantud lennuettevõtjad on täielikult rakendanud asjakohaseid parandusmeetmeid. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealuste lennuettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada tegevuskeeldu (A lisa). |
(50) |
Komisjon julgustab Indoneesia pädevaid asutusi jätkama jõupingutusi ja astuma täiendavaid samme ohutuspuudujääkide jätkusuutlikuks kõrvaldamiseks. |
(51) |
Komisjon jätkas vastavalt määrusele (EL) nr 273/2010 (9) aktiivset konsulteerimist Filipiini pädevate asutustega, et arutada kõnealuste asutuste poolt lennuohutusalase olukorra parandamiseks võetud meetmeid ja kohaldatavate ohutusstandardite järgimist. |
(52) |
Filipiini pädevad asutused teatasid, et nad on alustanud mitmete meetmete võtmist, mis hõlmavad eelkõige järgmist: olemasolevate rakenduseeskirjade ja õigusaktide ümberkirjutamine, mis peaks olema lõpule viidud 2010. aasta lõpuks; Filipiini pädevate asutuste suutlikkuse suurendamine nende kvalifitseeritud inspektorite üleviimise kaudu, kes praegu osalevad ICAO tehnilise abi projektis (mis peaks olema lõpule viidud 2010. aasta lõpuks), ning täiendava personali töölevõtmise kaudu; kõikide lennuettevõtjate, kaasa arvatud Filipiini pädevate asutuste poolt enne 2010. aasta märtsi sertifitseeritud lennuettevõtjate ümberauditeerimine ja ümbersertifitseerimine; pideva järelevalve kavade väljatöötamine kõikidele lennuettevõtjatele; ohutuspuudujääkide kindlaksmääramisega seotud täitemeetmete tugevdamine. |
(53) |
Filipiinide pädevad asutused teatasid, et nad olid 19. märtsil 2010 peatanud lennuettevõtja Pacific East Asia Cargo Airlines (PEAC) lennuettevõtja sertifikaadi, kuna lennuettevõtja oli jätkanud käitamistegevust vaatamata sellele, et ta ei olnud Filipiini pädevate asutuste poolt nõuetekohaselt sertifitseeritud. |
(54) |
Filipiini pädevate asutuste poolt 16. märtsil 2010 sertifitseerinud lennuettevõtja Interisland Airlines Inc. lennuettevõtja sertifikaadile kantud Antonov 12BP tüüpi õhusõidukiga (registritunnus UP-AN216) juhtus 21. aprillil 2010 hukkunutega lõppenud õnnetus. Juhtumi uurimisega tegelenud Filipiini pädevad asutused otsustasid 23. aprillil 2010 lennuettevõtja Interisland Airlines Inc. lennuettevõtja sertifikaadi kehtetuks tunnistada, mistõttu kõnealune lennuettevõtja lõpetas kogu oma käitamistegevuse. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et lennuettevõtja Interisland Airlines Inc. tuleks A lisast kustutada. |
(55) |
Lennuettevõtja Philippine Airlines palus võimalust teha lennuohutuskomiteele ettekanne oma hiljutiste edusammude kohta ja ta kuulati ära 22. juunil 2010. Lennuettevõtja kinnitas, et ta oli läbinud Filipiini pädevate asutuste üldise ümbersertifitseerimisauditi ja viinud nõuetekohaselt lõpule kõik parandusmeetmed ning et 17. juunil 2010 oli talle välja antud uus lennuettevõtja sertifikaat. Siiski ei olnud äsja lõpule viidud ümbersertifitseerimise ning asjakohase teabe liiga hilise esitamise tõttu võimalik kontrollida olukorda vastavalt ootustele kohapeal. |
(56) |
Lennuettevõtja Cebu Pacific Airlines palus võimalust teha lennuohutuskomiteele ettekanne oma hiljutiste edusammude kohta, ja ta kuulati ära 22. juunil 2010. Lennuettevõtja kinnitas, et ta oli läbinud Filipiini pädevate asutuste üldise ümbersertifitseerimisauditi ja et käimas on vajalike parandusmeetmete võtmine, ehkki kõnealusele lennuettevõtjale oli 7. juunil 2010 välja antud uus lennuettevõtja sertifikaat, mis sisaldab ohtlike kaupade veo keelustamise ja ATR-72 tüüpi õhusõidukite II kategooria täppislähenemisega seotud tegevuspiiranguid. Siiski ei olnud asjakohase teabe liiga hilise esitamise ning kõrvaldamata puuduste tõttu võimalik kontrollida olukorda vastavalt ootustele kohapeal. |
(57) |
Kõikide Filipiinidel litsentsitud lennuettevõtjate ohutusalast järelevalvet mõjutavad olulised ohutusprobleemid, millest ICAO teatas pärast 2009. aasta oktoobris Filipiinidel tehtud USOAPi auditit kõikidele Chicago konventsiooni osalistele, (10) on praeguseni kõrvaldamata. Filipiini pädevad asutused teatasid, et nad olid ICAO tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks esitanud kõnealusele organisatsioonile ühtse parandusmeetmete kava. Siiski ei esitanud Filipiini pädevad asutused parandusmeetmete kava ega ka ICAO poolt kõnealusele kavale antud hinnangut. Peale selle teatasid Filipiini pädevad asutused, et nad on USA föderaalse lennuameti poolt Filipiini lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu ülevaatamist valmis taotlema alles 2010. aasta neljandas kvartalis. |
(58) |
Komisjon tunnustab Filipiini pädevate asutuste jõupingutusi tsiviillennundussüsteemi reformimisel. Seoses sellega, et USA Föderaalse lennuameti ja ICAO tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks vajalikud parandusmeetmed ei ole veel tulemuslikult rakendatud, jõuti järeldusele, et Filipiini pädevad asutused ei ole praegu suutelised kõikide nende regulatiivse kontrolli alla kuuluvate lennuettevõtjate suhtes nõuetekohaseid ohutusstandardeid rakendama ega kõnealuste standardite täitmist tagama. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõik Filipiinidel sertifitseeritud lennuettevõtjad, v.a Interisland Airlines Inc, tuleks jätta A lisasse. |
(59) |
Komisjon on jätkuvalt valmis toetama Filipiini pädevate asutuste jõupingutusi, korraldades tihedas koostöös ICAOga võimaluse korral enne lennuohutuskomitee järgmist koosolekut kontrollkäigu, milles osaleksid ka ELi liikmesriigid ja Euroopa Lennundusohutusamet, et kontrollida Filipiini pädevate asutuste tehtud edusamme ja lennuettevõtjate ohutusalast tegevust. |
(60) |
Komisjon korraldas vastavalt määrusele (EL) nr 273/2010 (11) koostöös Euroopa Lennundusohutusameti ja liikmesriikidega 29. maist kuni 3. juunini 2010 ohutusjärelevalve-alase kontrollkäigu Iraani Islamivabariiki, et kontrollida Iraani pädevate asutuste ja lennuettevõtja Iran Air võetud meetmete nõuetekohast rakendamist. |
(61) |
Iraani pädevad asutused tõendasid kontrollkäigu ajal, et nad olid õhusõidukite käitamise valdkonnas kasutusele võtnud järelevalvesüsteemi, mis on kooskõlas ICAO dokumendis nr 8335 („Inspekteerimise, sertifitseerimise ja järelevalve protseduuride teostamise käsiraamat”) sätestatud eesmärgiga. Peale selle olid Iraani pädevad asutused kõrvaldanud varem kindlakstehtud puudused auditi järelmeetmete valdkonnas, kehtestades puuduste liigitamiseks kolmeastmelise süsteemi, mis võimaldab kiiret tegutsemist nõudvatele ohutuspuudujääkidele viivitamatult lahendus leida. Lisaks sellele olid Iraani pädevad asutused võtnud meetmeid Iraani lennuettevõtjate, eelkõige lennuettevõtja Iran Air ohutusprobleemide kõrvaldamiseks. |
(62) |
Siiski tuvastati Iraani pädevate asutuste poolt lennuettevõtja Iran Air üle teostatavas järelevalves mitmeid puudujääke lennukõlblikkuse ja hoolduse valdkonnas, sealhulgas hooldusprogramme ja minimaalse varustuse loetelusid hõlmava üksikasjaliku ülevaate puudumine, mis takistab lennuettevõtja eksimuste kindlakstegemist. |
(63) |
Peale selle ei suutnud Iraani pädevad asutused esitada lennuettevõtja Iran Air lendudega seotud vahejuhtumite koondloendit, mis annab tunnistust ülevaate puudumisest kõnealuse lennuettevõtja ohutusalase tegevuse suhtes. Siiski suutsid Iraani pädevad asutused tõendada, et nad olid kõiki olulisemaid vahejuhtumeid üksikasjalikult uurinud ning andnud asjakohaseid soovitusi. |
(64) |
Kontrollkäigu tulemused andsid tunnistust Iraani pädevate asutuste kindlast tahtest võtta kasutusele moodsad ohutusjuhtimise süsteemid ning kõnealuste pädevate asutuste poolt viimasel kuue kuu jooksul tehtud olulistest edusammudest. Kontrollkäigu teostajad kiitsid ka Iraani pädevate asutuste avatud, koostööaldis ja konstruktiivset tegevust järelevalvemenetluse käigus tuvastatud puudujääkide kõrvaldamisel. |
(65) |
Aruandes juhitakse tähelepanu mitmetele olulistele puudujääkidele lennuettevõtja Iran Air lennukõlblikkuse tagamise ja hoolduse valdkonnas. Eelkõige oli tehtud tõsiseid vigu hooldusprogrammide koostamisel, mis on põhjustanud märkimisväärsete lünkade tekkimise Airbus A-320 tüüpi ja Boeing 747-200 tüüpi õhusõidukite ohutusalaseid seadmeid käsitlevates kavades. Ka ei suudetud Airbus A-320 tüüpi õhusõidukite hooldussüsteemiga tagada puuduste kõrvaldamist kindlaksmääratud tähtaegadeks. Lisaks sellele ei tehtud Airbus A-320 tüüpi õhusõidukite puhul lennuandmete monitooringut, teiste õhusõidukite puhul toimus andmete kogumine aga väga aeglaselt. Aruandest selgus, et kõnealune lennuettevõtja ei suuda täita oma õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkusega seotud põhinõudeid. See kehtib eelkõige Airbus A320 ning Boeing 727 ja 747 tüüpi õhusõidukite kohta. |
(66) |
Aruandes leiavad siiski äramärkimist ka lennuettevõtja Iran Air poolt kvaliteedijuhtimissüsteemi ja ohutusjuhtimise menetluste täiustamisel tehtud edusammud, eelkõige liinilendude ohutuse auditid ja tegevdirektori juhtimisel tegutseva nn kõrgema ohutusnõukogu loomine, kelle ülesanne on lennutegevusega seotud osakondades nõuetele vastavate ohutusstandardite rakendamiseks võetavate meetmete koordineerimine ja järelevalve. Äramärkimist leidis ka lennuettevõtja avatud ja koostööaldis tegutsemine kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamisel ning tema soov võtta kasutusele moodsad ohutusjuhtimise süsteemid. |
(67) |
Lennuettevõtja Iran Air tegi lennuohutuskomiteele ettekande ning esitas üksikasjaliku parandusmeetmete kava kohapealse kontrollkäigu ajal tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks. |
(68) |
Liikmesriikide poolt viimase 14 kuu jooksul SAFA programmi raames seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused näitavad kõnealuse lennuettevõtja tegevuse pidevat paranemist. Siiski on A-320 tüüpi õhusõidukite kontrollimise tulemused kõnealuse lennuettevõtja teiste õhusõidukitega võrreldes oluliselt halvemad. |
(69) |
Ühiste kriteeriumide põhjal on jõutud järeldusele, et seoses tõendatud puudujääkidega jätkuva lennukõlblikkuse ja hoolduse valdkonnas ei tohiks kõnealuse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadile kantud A-320, Boeing B-727, B-747-100, B-747-200 ja Boeing B-747-SP tüüpi õhusõidukitel lubada lennata Euroopa Liitu ning kõnealused õhusõidukid tuleks kanda B lisasse. Lennuettevõtjal tuleks lubada lennata Euroopa Liitu tingimusel, et tema tegevus piirdub rangelt praeguse tasemega (nii lendude arvu kui ka sihtkohtade suhtes) ja ainult B lisa kohaselt lubatud õhusõidukitega. |
(70) |
Komisjon jälgib lennuettevõtja Iran Air tegevust tähelepanelikult ka edaspidi. Arvestades Iraani pädevate asutuste poolt teostatava järelevalve praegust olukorda kutsub lennuohutuskomitee komisjoni üles kõnealuste asutustega veelgi aktiivsemalt konsulteerima, et pakkuda jätkusuutlikke lahendusi kindlakstehtud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Komisjon palub Iraani pädevatel asutustel esitada igakuised aruanded, et kontrollida parandusmeetmete kava rakendamist ja anda teavet kõikide järelevalvetegevuste kohta jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja käitamistegevuse valdkonnas, mida Iraani pädevad asutused kõnealuse lennuettevõtja suhtes on teostanud. |
(71) |
Liikmesriigid kontrollivad jätkuvalt asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist lennuettevõtja Iran Air poolt, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. |
(72) |
Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused teatasid lennuohutuskomitee koosolekul 22. juunil 2010, et pärast komisjoni poolt 6. mail esitatud teavet, mis käsitles seisuplatsil tehtud kontrollide käigus kindlakstehtud ohutuspuudujääkide arvu suurenemist, on võetud mitmeid meetmeid järelevalve tõhustamiseks teatavate lennuettevõtjate üle. |
(73) |
Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused teatasid oma otsusest, et lennuettevõtjal YAK Service on alates 18. maist 2010 keelatud lennata ECACi liikmesriikide õhuruumis. Kui seda otsust aga ei jõustata, jätab komisjon endale õiguse võtta kõnealuse lennuettevõtja suhtes kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005 asjakohaseid meetmeid. |
(74) |
Nagu ka määruse (EÜ) nr 474/2006 varasemate ajakohastamiste puhul, teavitasid Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused lennuohutuskomiteed, et Venemaa Föderatsioonis registreeritud õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse suhtes teostatava järelevalvemenetluse ühe osana muudeti 25. aprilli 2008. aasta otsust, millega keelati 13 Vene Föderatsiooni lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaatidele kantud õhusõidukite käitamine Euroopa Liidus. Kõnealustel õhusõidukitel puudus kas ICAO standardite kohane rahvusvahelisteks lendudeks vajalik varustus (TAWS/E-GPWS) ja/või nende lennukõlblikkuse sertifikaadid olid kaotanud kehtivuse ja/või kõnealuseid sertifikaate ei olnud uuendatud. Seepärast esitati lennuohutuskomiteele loetelu kõikidest Venemaal käitatavatest lennuettevõtja sertifikaatidele kantud õhusõidukitest ja asjaomasest varustusest. Selle teabe põhjal keelatakse Euroopa Liitu, Euroopa Liidu piires või Euroopa Liidust väljapoole lennata järgmistel õhusõidukitel, millele puudub ICAO 6. lisa kohane varustus:
|
(75) |
Komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö tõhustamiseks palus lennuohutuskomitee Venemaa Föderatsiooni pädevatel asutustel määrata kindlaks kontrollkeskus, mille kaudu vahetatakse lennuohutuskomitee liikmetega teavet Venemaa õhusõidukitele ELi lennujaamades seisuplatsil tehtud kontrollide tulemuste ning ELi õhusõidukitele Venemaa Föderatsiooni lennujaamades tehtud kontrollide tulemuste kohta ning mis aitaks ohutusalase teabe vahetamise kaudu läbipaistvust suurendada. |
(76) |
Õiguskindluse ning asjaomaseid ohutusstandardeid mitte järgivate lennuettevõtjate ja õhusõidukite keelustamiseks võetavate meetmete jõustamise tagamiseks lepiti tihedama koostöö raames kokku, et Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused vaatavad koos komisjoni ja liikmesriikidega enne lennuohutuskomitee järgmist koosolekut läbi Euroopa Komisjoni ja Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste 24. aprilli 2008. aasta ühisotsuse. Lennuohutuskomitee nõustus oma järgmisel koosolekul andma hinnangu tehtud edusammudele ja paluma vajaduse korral komisjonil võtta vajalikud meetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 2111/2005. |
(77) |
Seni kontrollivad liikmesriigid jätkuvalt asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks kõnealuste lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008, et tagada Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtjate suhtes kohaldatavate kontrollide arvu suurendamine ja luua alus kõnealuse juhtumi uuesti läbivaatamiseks lennuohutuskomitee järgmisel koosolekul, mis toimub 2010. aasta novembris. |
(78) |
Hoolimata komisjoni konkreetsetest nõudmistest ei ole talle seni esitatud tõendeid selle kohta, et teised 30. märtsil 2010 ELi ajakohastatud nimekirja kantud lennuettevõtjad ja nende regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused on täielikult rakendanud asjakohased parandusmeetmed. Seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealuste lennuettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada vastavalt kas tegevuskeeldu (A lisa) või tegevuspiiranguid (B lisa). |
(79) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt:
1. |
A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisa tekstiga. |
2. |
B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisa tekstiga. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2010
Komisjoni nimel, presidendi eest
komisjoni liige
Dacian CIOLOŞ
(1) ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.
(2) ELT L 84, 23.3.2006, lk 14.
(3) EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.
(4) DGAC/F-2010-818.
(5) 20. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 910/2006 põhjendused 20–22, ELT L 168, 21.6.2006, lk 17.
(6) 28. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1400/2009 põhjendused 7–8, ELT L 311, 29.11.2007, lk 12.
(7) 30. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 273/2010 põhjendused 55–58, ELT L 84, 31.3.2010, lk 30.
(8) 14. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1131/2008 põhjendus 12, ELT L 306, 15.11.2009, lk 48.
(9) 30. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 273/2010 põhjendused 74–87, ELT L 84, 31.3.2010, lk 33.
(10) ICAO, puudus OPS/01.
(11) 30. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 273/2010 põhjendus 49, ELT L 84, 31.3.2010, lk 29.
A LISA
NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE EUROOPA LIIDU PIIRES TEGEVUSKEELDU KOGU NENDE TEGEVUSE OSAS (1)
Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) |
Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number või lennutegevusloa number |
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number |
Lennuettevõtja riik |
ARIANA AFGHAN AIRLINES |
AOC 009 |
AFG |
Afganistan |
BLUE WING AIRLINES |
SRBWA-01/2002 |
BWI |
Suriname |
SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL |
AOC/013/00 |
SRH |
Kambodža Kuningriik |
SILVERBACK CARGO FREIGHTERS |
Teadmata |
VRB |
Rwanda Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud TAAG Angola Airlines, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Angola Vabariik |
AEROJET |
015 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
AIR26 |
004 |
DCD |
Angola Vabariik |
AIR GEMINI |
002 |
GLL |
Angola Vabariik |
AIR GICANGO |
009 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
AIR JET |
003 |
MBC |
Angola Vabariik |
AIR NAVE |
017 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
ALADA |
005 |
RAD |
Angola Vabariik |
ANGOLA AIR SERVICES |
006 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
DIEXIM |
007 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
GIRA GLOBO |
008 |
GGL |
Angola Vabariik |
HELIANG |
010 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
HELIMALONGO |
011 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
MAVEWA |
016 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
PHA |
019 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
RUI & CONCEICAO |
012 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
SAL |
013 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
SERVISAIR |
018 |
Teadmata |
Angola Vabariik |
SONAIR |
014 |
SOR |
Angola Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Benini ametiasutused, sealhulgas: |
|
— |
Benini Vabariik |
AERO BENIN |
PEA nr 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS |
Teadmata |
Benini Vabariik |
AFRICA AIRWAYS |
Teadmata |
AFF |
Benini Vabariik |
ALAFIA JET |
PEA nr 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS |
Teadmata |
Benini Vabariik |
BENIN GOLF AIR |
PEA nr 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS |
Teadmata |
Benini Vabariik |
BENIN LITTORAL AIRWAYS |
PEA nr 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS |
LTL |
Benini Vabariik |
COTAIR |
PEA nr 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS |
COB |
Benini Vabariik |
ROYAL AIR |
PEA nr 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS |
BNR |
Benini Vabariik |
TRANS AIR BENIN |
PEA nr 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS |
TNB |
Benini Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Vabariigi ametiasutused, sealhulgas |
|
|
Kongo Vabariik |
AERO SERVICE |
RAC06-002 |
RSR |
Kongo Vabariik |
EQUAFLIGHT SERVICES |
RAC 06-003 |
EKA |
Kongo Vabariik |
SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO |
RAC 06-004 |
Teadmata |
Kongo Vabariik |
TRANS AIR CONGO |
RAC 06-001 |
Teadmata |
Kongo Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: |
|
— |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER |
409/CAB/MIN/TVC/051/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
AIR KASAI |
409/CAB/MIN/TVC/036/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
AIR KATANGA |
409/CAB/MIN/TVC/031/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
AIR TROPIQUES |
409/CAB/MIN/TVC/029/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
BLUE AIRLINES |
409/CAB/MIN/TVC/028/08 |
BUL |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
BRAVO AIR CONGO |
409/CAB/MIN/TC/0090/2006 |
BRV |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
BUSINESS AVIATION |
409/CAB/MIN/TVC/048/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
BUSY BEE CONGO |
409/CAB/MIN/TVC/052/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
CETRACA AVIATION SERVICE |
409/CAB/MIN/TVC/026/08 |
CER |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
CHC STELLAVIA |
409/CAB/MIN/TC/0050/2006 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
CONGO EXPRESS |
409/CAB/MIN/TVC/083/2009 |
EXY |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) |
409/CAB/MIN/TVC/035/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
DOREN AIR CONGO |
409/CAB/MIN/TVC/0032/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA) |
409/CAB/MIN/TVC/003/08 |
EWS |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
FILAIR |
409/CAB/MIN/TVC/037/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
GALAXY KAVATSI |
409/CAB/MIN/TVC/027/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) |
409/CAB/MIN/TVC/053/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
GOMA EXPRESS |
409/CAB/MIN/TC/0051/2006 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
GOMAIR |
409/CAB/MIN/TVC/045/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
HEWA BORA AIRWAYS (HBA) |
409/CAB/MIN/TVC/038/08 |
ALX |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) |
409/CAB/MIN/TVC/033/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
KIN AVIA |
409/CAB/MIN/TVC/042/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC) |
Ministri luba (õigusakt nr 78/205) |
LCG |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
MALU AVIATION |
409/CAB/MIN/TVC/04008 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
MANGO AVIATION |
409/CAB/MIN/TVC/034/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
SAFE AIR COMPANY |
409/CAB/MIN/TVC/025/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
SERVICES AIR |
409/CAB/MIN/TVC/030/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
SWALA AVIATION |
409/CAB/MIN/TVC/050/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
TMK AIR COMMUTER |
409/CAB/MIN/TVC/044/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
TRACEP CONGO AVIATION |
409/CAB/MIN/TVC/046/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
TRANS AIR CARGO SERVICES |
409/CAB/MIN/TVC/024/08 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
WIMBI DIRA AIRWAYS |
409/CAB/MIN/TVC/039/08 |
WDA |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
ZAABU INTERNATIONAL |
409/CAB/MIN/TVC/049/09 |
Teadmata |
Kongo Demokraatlik Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Djibouti |
DAALLO AIRLINES |
Teadmata |
DAO |
Djibouti |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Ekvatoriaal-Guinea |
CRONOS AIRLINES |
Teadmata |
Teadmata |
Ekvatoriaal-Guinea |
CEIBA INTERCONTINENTAL |
Teadmata |
CEL |
Ekvatoriaal-Guinea |
EGAMS |
Teadmata |
EGM |
Ekvatoriaal-Guinea |
EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES |
2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS |
EUG |
Ekvatoriaal-Guinea |
GENERAL WORK AVIACION |
002/ANAC |
Teadmata |
Ekvatoriaal-Guinea |
GETRA - GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS |
739 |
GET |
Ekvatoriaal-Guinea |
GUINEA AIRWAYS |
738 |
Teadmata |
Ekvatoriaal-Guinea |
STAR EQUATORIAL AIRLINES |
Teadmata |
Teadmata |
Ekvatoriaal-Guinea |
UTAGE – UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL |
737 |
UTG |
Ekvatoriaal-Guinea |
Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines ja Ekspres Transportasi Antarbenua, Indonesia Air Asia ja Metro Batavia kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Indoneesia ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Indoneesia Vabariik |
AIR PACIFIC UTAMA |
135-020 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
ALFA TRANS DIRGANTATA |
135-012 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
ASCO NUSA AIR |
135-022 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
ASI PUDJIASTUTI |
135-028 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
AVIASTAR MANDIRI |
135-029 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
CARDIG AIR |
121-013 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
DABI AIR NUSANTARA |
135-030 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
DERAYA AIR TAXI |
135-013 |
DRY |
Indoneesia Vabariik |
DERAZONA AIR SERVICE |
135-010 |
DRZ |
Indoneesia Vabariik |
DIRGANTARA AIR SERVICE |
135-014 |
DIR |
Indoneesia Vabariik |
EASTINDO |
135-038 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
GATARI AIR SERVICE |
135-018 |
GHS |
Indoneesia Vabariik |
INDONESIA AIR TRANSPORT |
135-034 |
IDA |
Indoneesia Vabariik |
INTAN ANGKASA AIR SERVICE |
135-019 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
JOHNLIN AIR TRANSPORT |
135-043 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
KAL STAR |
121-037 |
KLS |
Indoneesia Vabariik |
KARTIKA AIRLINES |
121-003 |
KAE |
Indoneesia Vabariik |
KURA-KURA AVIATION |
135-016 |
KUR |
Indoneesia Vabariik |
LION MENTARI AIRLINES |
121-010 |
LNI |
Indoneesia Vabariik |
MANUNGGAL AIR SERVICE |
121-020 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
MEGANTARA |
121-025 |
MKE |
Indoneesia Vabariik |
MERPATI NUSANTARA AIRLINES |
121-002 |
MNA |
Indoneesia Vabariik |
MIMIKA AIR |
135-007 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
NATIONAL UTILITY HELICOPTER |
135-011 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
NUSANTARA AIR CHARTER |
121-022 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
NUSANTARA BUANA AIR |
135-041 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
NYAMAN AIR |
135-042 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
PELITA AIR SERVICE |
121-008 |
PAS |
Indoneesia Vabariik |
PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA |
135-026 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
PURA WISATA BARUNA |
135-025 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
REPUBLIC EXPRESS AIRLINES |
121-040 |
RPH |
Indoneesia Vabariik |
RIAU AIRLINES |
121-016 |
RIU |
Indoneesia Vabariik |
SAMPOERNA AIR NUSANTARA |
135-036 |
SAE |
Indoneesia Vabariik |
SAYAP GARUDA INDAH |
135-004 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
SKY AVIATION |
135-044 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
SMAC |
135-015 |
SMC |
Indoneesia Vabariik |
SRIWIJAYA AIR |
121-035 |
SJY |
Indoneesia Vabariik |
SURVEI UDARA PENAS |
135-006 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
TRANSWISATA PRIMA AVIATION |
135-021 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE |
121-038 |
XAR |
Indoneesia Vabariik |
TRAVIRA UTAMA |
135-009 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
TRI MG INTRA ASIA AIRLINES |
121-018 |
TMG |
Indoneesia Vabariik |
TRIGANA AIR SERVICE |
121-006 |
TGN |
Indoneesia Vabariik |
UNINDO |
135-040 |
Teadmata |
Indoneesia Vabariik |
WING ABADI AIRLINES |
121-012 |
WON |
Indoneesia Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud Air Astana, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Kasahstani Vabariik |
AERO AIR COMPANY |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
AEROPRAKT KZ |
Teadmata |
APK |
Kasahstani Vabariik |
AIR ALMATY |
AK-0331-07 |
LMY |
Kasahstani Vabariik |
AIR COMPANY KOKSHETAU |
AK-0357-08 |
KRT |
Kasahstani Vabariik |
AIR DIVISION OF EKA |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
AIR FLAMINGO |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
AIR TRUST AIRCOMPANY |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
AK SUNKAR AIRCOMPANY |
Teadmata |
AKS |
Kasahstani Vabariik |
ALMATY AVIATION |
Teadmata |
LMT |
Kasahstani Vabariik |
ARKHABAY |
Teadmata |
KEK |
Kasahstani Vabariik |
ASIA CONTINENTAL AIRLINES |
AK-0345-08 |
CID |
Kasahstani Vabariik |
ASIA CONTINENTAL AVIALINES |
AK-0371-08 |
RRK |
Kasahstani Vabariik |
ASIA WINGS |
AK-0390-09 |
AWA |
Kasahstani Vabariik |
ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
ATMA AIRLINES |
AK-0372-08 |
AMA |
Kasahstani Vabariik |
ATYRAU AYE JOLY |
AK-0321-07 |
JOL |
Kasahstani Vabariik |
AVIA-JAYNAR |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
BEYBARS AIRCOMPANY |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
BERKUT AIR/BEK AIR |
AK-0311-07 |
BKT/BEK |
Kasahstani Vabariik |
BERKUT KZ |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
BURUNDAYAVIA AIRLINES |
AK-0374-08 |
BRY |
Kasahstani Vabariik |
COMLUX |
AK-0352-08 |
KAZ |
Kasahstani Vabariik |
DETA AIR |
AK-0344-08 |
DET |
Kasahstani Vabariik |
EAST WING |
AK-0332-07 |
EWZ |
Kasahstani Vabariik |
EASTERN EXPRESS |
AK-0358-08 |
LIS |
Kasahstani Vabariik |
EURO-ASIA AIR |
AK-0384-09 |
EAK |
Kasahstani Vabariik |
EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL |
Teadmata |
KZE |
Kasahstani Vabariik |
FENIX |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
FLY JET KZ |
AK-0391-09 |
FJK |
Kasahstani Vabariik |
IJT AVIATION |
AK-0335-08 |
DVB |
Kasahstani Vabariik |
INVESTAVIA |
AK-0342-08 |
TLG |
Kasahstani Vabariik |
IRTYSH AIR |
AK-0381-09 |
MZA |
Kasahstani Vabariik |
JET AIRLINES |
AK-0349-09 |
SOZ |
Kasahstani Vabariik |
JET ONE |
AK-0367-08 |
JKZ |
Kasahstani Vabariik |
KAZAIR JET |
AK-0387-09 |
KEJ |
Kasahstani Vabariik |
KAZAIRTRANS AIRLINE |
AK-0347-08 |
KUY |
Kasahstani Vabariik |
KAZAIRWEST |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
KAZAVIA |
Teadmata |
KKA |
Kasahstani Vabariik |
KAZAVIASPAS |
Teadmata |
KZS |
Kasahstani Vabariik |
KOKSHETAU |
AK-0357-08 |
KRT |
Kasahstani Vabariik |
MEGA AIRLINES |
AK-0356-08 |
MGK |
Kasahstani Vabariik |
MIRAS |
AK-0315-07 |
MIF |
Kasahstani Vabariik |
NAVIGATOR |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
ORLAN 2000 AIRCOMPANY |
Teadmata |
KOV |
Kasahstani Vabariik |
PANKH CENTER KAZAKHSTAN |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
PRIME AVIATION |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
SALEM AIRCOMPANY |
Teadmata |
KKS |
Kasahstani Vabariik |
SAMAL AIR |
Teadmata |
SAV |
Kasahstani Vabariik |
SAYAKHAT AIRLINES |
AK-0359-08 |
SAH |
Kasahstani Vabariik |
SEMEYAVIA |
Teadmata |
SMK |
Kasahstani Vabariik |
SCAT |
AK-0350-08 |
VSV |
Kasahstani Vabariik |
SKYBUS |
AK-0364-08 |
BYK |
Kasahstani Vabariik |
SKYJET |
AK-0307-09 |
SEK |
Kasahstani Vabariik |
SKYSERVICE |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
TYAN SHAN |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
UST-KAMENOGORSK |
AK-0385-09 |
UCK |
Kasahstani Vabariik |
ZHETYSU AIRCOMPANY |
Teadmata |
JTU |
Kasahstani Vabariik |
ZHERSU AVIA |
Teadmata |
RZU |
Kasahstani Vabariik |
ZHEZKAZGANAIR |
Teadmata |
Teadmata |
Kasahstani Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kirgiisi Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Kirgiisi Vabariik |
AIR MANAS |
17 |
MBB |
Kirgiisi Vabariik |
ASIAN AIR |
Teadmata |
AAZ |
Kirgiisi Vabariik |
AVIA TRAFFIC COMPANY |
23 |
AVJ |
Kirgiisi Vabariik |
AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK) |
08 |
BSC |
Kirgiisi Vabariik |
CLICK AIRWAYS |
11 |
CGK |
Kirgiisi Vabariik |
DAMES |
20 |
DAM |
Kirgiisi Vabariik |
EASTOK AVIA |
15 |
EEA |
Kirgiisi Vabariik |
GOLDEN RULE AIRLINES |
22 |
GRS |
Kirgiisi Vabariik |
ITEK AIR |
04 |
IKA |
Kirgiisi Vabariik |
KYRGYZ TRANS AVIA |
31 |
KTC |
Kirgiisi Vabariik |
KYRGYZSTAN |
03 |
LYN |
Kirgiisi Vabariik |
KYRGYZSTAN AIRLINE |
Teadmata |
KGA |
Kirgiisi Vabariik |
MAX AVIA |
33 |
MAI |
Kirgiisi Vabariik |
S GROUP AVIATION |
6 |
SGL |
Kirgiisi Vabariik |
SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION |
14 |
SGD |
Kirgiisi Vabariik |
SKY WAY AIR |
21 |
SAB |
Kirgiisi Vabariik |
TENIR AIRLINES |
26 |
TEB |
Kirgiisi Vabariik |
TRAST AERO |
05 |
TSJ |
Kirgiisi Vabariik |
VALOR AIR |
07 |
VAC |
Kirgiisi Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused |
|
— |
Libeeria |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Gaboni Vabariigi ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud Gabon Airlines, Afrijet ja SN2AG, sealhulgas: |
|
|
Gaboni Vabariik |
AIR SERVICES SA |
004/MTAC/ANAC-G/DSA |
RVS |
Gaboni Vabariik |
AIR TOURIST (ALLEGIANCE) |
007/MTAC/ANAC-G/DSA |
LGE |
Gaboni Vabariik |
NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) |
008/MTAC/ANAC-G/DSA |
NRG |
Gaboni Vabariik |
SCD AVIATION |
005/MTAC/ANAC-G/DSA |
SCY |
Gaboni Vabariik |
SKY GABON |
009/MTAC/ANAC-G/DSA |
SKG |
Gaboni Vabariik |
SOLENTA AVIATION GABON |
006/MTAC/ANAC-G/DSA |
Teadmata |
Gaboni Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Filipiinide ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Filipiini Vabariik |
AEROWURKS AERIAL SPRAYING SERVICES |
4AN2008003 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AIR PHILIPPINES CORPORATION |
2009006 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AIR WOLF AVIATION INC. |
200911 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AIRTRACK AGRICULTURAL CORPORATION |
4AN2005003 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC. |
4AN9800036 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AVIATION TECHNOLOGY INNOVATORS, INC. |
4AN2007005 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AVIATOUR'S FLY'N INC. |
200910 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
AYALA AVIATION CORP. |
4AN9900003 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
BEACON |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
BENDICE TRANSPORT MANAGEMENT INC. |
4AN2008006 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC. |
4AN9800025 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CEBU PACIFIC AIR |
2009002 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CHEMTRAD AVIATION CORPORATION |
2009018 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CM AERO |
4AN2000001 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CORPORATE AIR |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
CYCLONE AIRWAYS |
4AN9900008 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
FAR EAST AVIATION SERVICES |
2009013 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
F.F. CRUZ AND COMPANY, INC. |
2009017 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
HUMA CORPORATION |
2009014 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
INAEC AVIATION CORP. |
4AN2002004 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ISLAND AVIATION |
2009009 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ISLAND TRANSVOYAGER |
2010022 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
LION AIR, INCORPORATED |
2009019 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES |
4AN9800035 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
MINDANAO RAINBOW AGRICULTURAL DEVELOPMENT SERVICES |
2009016 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP |
2010020 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
OMNI AVIATION CORP. |
4AN2002002 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
PACIFIC EAST ASIA CARGO AIRLINES, INC. |
4AS9800006 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
PACIFIC AIRWAYS CORPORATION |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
PACIFIC ALLIANCE CORPORATION |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
PHILIPPINE AIRLINES |
2009001 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
PHILIPPINE AGRICULTURAL AVIATION CORP. |
4AN9800015 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC. |
4AN2003003 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ROYAL STAR AVIATION, INC. |
4AN9800029 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
SOUTH EAST ASIA INC. |
2009004 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
SOUTHSTAR AVIATION COMPANY, INC. |
4AN9800037 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
SPIRIT OF MANILA AIRLINES CORPORATION |
2009008 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
SUBIC INTERNATIONAL AIR CHARTER |
4AN9900010 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
SUBIC SEAPLANE, INC. |
4AN2000002 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
TOPFLITE AIRWAYS, INC. |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
TRANSGLOBAL AIRWAYS CORPORATION |
2009007 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
WORLD AVIATION, CORP. |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
WCC AVIATION COMPANY |
2009015 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
YOKOTA AVIATION, INC. |
Teadmata |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ZENITH AIR, INC. |
2009012 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
ZEST AIRWAYS INCORPORATED |
2009003 |
Teadmata |
Filipiini Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: |
— |
— |
São Tomé ja Príncipe |
AFRICA CONNECTION |
10/AOC/2008 |
Teadmata |
São Tomé ja Príncipe |
BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD |
01/AOC/2007 |
BGI |
São Tomé ja Príncipe |
EXECUTIVE JET SERVICES |
03/AOC/2006 |
EJZ |
São Tomé ja Príncipe |
GLOBAL AVIATION OPERATION |
04/AOC/2006 |
Teadmata |
São Tomé ja Príncipe |
GOLIAF AIR |
05/AOC/2001 |
GLE |
São Tomé ja Príncipe |
ISLAND OIL EXPLORATION |
01/AOC/2008 |
Teadmata |
São Tomé ja Príncipe |
STP AIRWAYS |
03/AOC/2006 |
STP |
São Tomé ja Príncipe |
TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD |
02/AOC/2002 |
TFK |
São Tomé ja Príncipe |
TRANSCARG |
01/AOC/2009 |
Teadmata |
São Tomé ja Príncipe |
TRANSLIZ AVIATION (TMS) |
02/AOC/2007 |
TMS |
São Tomé ja Príncipe |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas: |
— |
— |
Sierra Leone |
AIR RUM, LTD |
Teadmata |
RUM |
Sierra Leone |
DESTINY AIR SERVICES, LTD |
Teadmata |
DTY |
Sierra Leone |
HEAVYLIFT CARGO |
Teadmata |
Teadmata |
Sierra Leone |
ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD |
Teadmata |
ORJ |
Sierra Leone |
PARAMOUNT AIRLINES, LTD |
Teadmata |
PRR |
Sierra Leone |
SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD |
Teadmata |
SVT |
Sierra Leone |
TEEBAH AIRWAYS |
Teadmata |
Teadmata |
Sierra Leone |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused |
|
|
Sudaani Vabariik |
SUDAN AIRWAYS |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
SUN AIR COMPANY |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
MARSLAND COMPANY |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
ATTICO AIRLINES |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
FOURTY EIGHT AVIATION |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
SUDANESE STATES AVIATION COMPANY |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
ALMAJARA AVIATION |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
BADER AIRLINES |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
ALFA AIRLINES |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
AZZA TRANSPORT COMPANY |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
GREEN FLAG AVIATION |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
ALMAJAL AVIATION SERVICE |
Teadmata |
|
Sudaani Vabariik |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas: |
— |
— |
Svaasimaa |
SWAZILAND AIRLINK |
Teadmata |
SZL |
Svaasimaa |
Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sambia ametiasutused, sealhulgas: |
|
|
Sambia |
ZAMBEZI AIRLINES |
Z/AOC/001/2009 |
ZMA |
Sambia |
(1) A lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.
B LISA
NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE EUROOPA LIIDU PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID (1)
Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) |
Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number |
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number |
Lennuettevõtja riik |
Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut |
Registritunnus ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber |
Õhusõiduki registreerinud riik |
AIR KORYO |
GAC-AOC/KOR-01 |
|
DPRK |
Kõik õhusõidukid, v.a 2 Tu 204 tüüpi õhusõidukit |
Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633 |
DPRK |
AFRIJET (2) |
002/MTAC/ANAC-G/DSA |
|
Gaboni Vabariik |
Kõik õhusõidukid, v.a 2 Falcon 50 tüüpi õhusõidukit; 2 Falcon 900 tüüpi õhusõiduk |
Kõik õhusõidukid, v.a TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ; TR-AFR |
Gaboni Vabariik |
AIR ASTANA (3) |
AK-0388-09 |
KZR |
Kasahstan |
Kõik õhusõidukid, v.a 2 B767 tüüpi õhusõidukit; 4 B757 tüüpi õhusõidukit; 10 A319/320/321 tüüpi õhusõidukit; 5 Fokker 50 tüüpi õhusõidukit |
Kõik õhusõidukid, v.a P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS |
Aruba (Madalmaade Kuningriik) |
AIR SERVICE COMORES |
06-819/TA-15/DGACM |
KMD |
Komoorid |
Kõik õhusõidukid, v.a LET 410 UVP |
Kõik õhusõidukid, v.a D6-CAM (851336) |
Komoorid |
GABON AIRLINES (4) |
001/MTAC/ANAC |
GBK |
Gaboni Vabariik |
Kõik õhusõidukid, v.a 1 Boeing B-767-200 tüüpi õhusõiduk |
Kõik õhusõidukid, v.a TR-LHP |
Gaboni Vabariik |
IRAN AIR (5) |
FS100 |
IRA |
Iraani Islamivabariik |
Kõik õhusõidukid, v.a 14 A300 tüüpi õhusõidukit; 8 A310 tüüpi õhusõidukit; 1 B737 tüüpi õhusõiduk |
Kõik õhusõidukid, v.a EP-IBA EP-IBB EP-IBC EP-IBD EP-IBG EP-IBH EP-IBI EP-IBJ EP-IBM EP-IBN EP-IBO EP-IBS EP-IBT EP-IBV EP-IBX EP-IBZ EP-ICE EP-ICF EP-IBK EP-IBL EP-IBP EP-IBQ EP-AGA |
Iraani Islamivabariik |
NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG) |
003/MTAC/ANAC-G/DSA |
NVS |
Gaboni Vabariik |
Kõik õhusõidukid, v.a 1 Challenger CL601 tüüpi õhusõiduk; 1 HS-125-800 tüüpi õhusõiduk |
Kõik õhusõidukid, v.a TR-AAG, ZS-AFG |
Gaboni Vabariik; Lõuna-Aafrika Vabariik |
TAAG ANGOLA AIRLINES |
001 |
DTA |
Angola Vabariik |
Kõik õhusõidukid, v.a 3 Boeing B-777 tüüpi õhusõidukit ja 4 Boeing B-737-700 tüüpi õhusõidukit |
Kõik õhusõidukid, v.a D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TBF, D2, TBG, D2-TBH, D2-TBJ |
Angola Vabariik |
UKRAINIAN MEDITERRANEAN |
164 |
UKM |
Ukraina |
Kõik õhusõidukid, v.a üks MD-83 tüüpi õhusõiduk |
Kõik õhusõidukid, v.a UR-CFF |
Ukraina |
(1) B-lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.
(2) Lennuettevõtjal Afrijet lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevusega Euroopa Liidu piires.
(3) Lennuettevõtjal Air Astana lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevusega Euroopa Liidu piires.
(4) Lennuettevõtjal Gabon Airlines lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevusega Euroopa Liidu piires.
(5) Lennuettevõtja Iran Air võib võib lennata Euroopa Liitu vaid juhul, kui ta kasutab teatavaid õhusõidukeid vastavalt käesoleva määruse põhjenduses 69 sätestatud tingimustele.
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/31 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 591/2010,
5. juuli 2010,
millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2010.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2010
Komisjoni nimel, presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor
Jean-Luc DEMARTY
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.
LISA
Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril
(EUR/100 kg) |
||
CN-kood |
Kolmanda riigi kood (1) |
Kindel impordiväärtus |
0702 00 00 |
MA |
56,2 |
MK |
45,6 |
|
TR |
50,2 |
|
ZZ |
50,7 |
|
0707 00 05 |
MK |
45,6 |
TR |
123,6 |
|
ZZ |
84,6 |
|
0709 90 70 |
TR |
102,6 |
ZZ |
102,6 |
|
0805 50 10 |
AR |
111,7 |
TR |
97,3 |
|
UY |
91,0 |
|
ZA |
104,6 |
|
ZZ |
101,2 |
|
0808 10 80 |
AR |
105,4 |
BR |
78,7 |
|
CA |
83,2 |
|
CL |
96,2 |
|
CN |
69,1 |
|
NZ |
107,8 |
|
US |
84,5 |
|
ZA |
103,9 |
|
ZZ |
91,1 |
|
0808 20 50 |
AR |
102,2 |
CL |
113,9 |
|
CN |
98,4 |
|
NZ |
159,1 |
|
ZA |
121,4 |
|
ZZ |
119,0 |
|
0809 10 00 |
TR |
232,0 |
ZZ |
232,0 |
|
0809 20 95 |
TR |
287,5 |
ZZ |
287,5 |
|
0809 30 |
AR |
137,1 |
TR |
152,0 |
|
ZZ |
144,6 |
|
0809 40 05 |
IL |
133,1 |
US |
110,3 |
|
ZZ |
121,7 |
(1) Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/33 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 592/2010,
5. juuli 2010,
millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),
võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 577/2010 (4). |
(2) |
Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2010.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. juuli 2010
Komisjoni nimel, presidendi eest
põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor
Jean-Luc DEMARTY
(1) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
(2) ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.
(3) ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.
(4) ELT L 166, 1.7.2010, lk 14.
LISA
Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 6. juulist 2010
(EUR) |
||
CN-kood |
Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
1701 11 10 (1) |
41,21 |
0,00 |
1701 11 90 (1) |
41,21 |
2,54 |
1701 12 10 (1) |
41,21 |
0,00 |
1701 12 90 (1) |
41,21 |
2,24 |
1701 91 00 (2) |
44,93 |
3,99 |
1701 99 10 (2) |
44,93 |
0,86 |
1701 99 90 (2) |
44,93 |
0,86 |
1702 90 95 (3) |
0,45 |
0,24 |
(1) Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.
(2) Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.
(3) Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.
OTSUSED
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/35 |
KOMISJONI OTSUS,
18. juuni 2010,
oluliseks või kriitiliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks lubatud muude kontrollitavate ainete kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinike koguste jaotamise kohta Euroopa Liidus 2010. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta
(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3850 all)
(Ainult eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus- ja saksakeelne tekst on autentsed)
(2010/375/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
ELis on juba järk-järgult lõpetatud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt asendatud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmine ja tarbimine enamiku kasutusalade jaoks. Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja äriühingud, kellel on õigus neid kasutada. |
(2) |
Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, arvestades Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VI/9, VII/11, XI/15, XV/5, XVI/16 ja XXI/16 sätestatud tingimusi. |
(3) |
Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet bromometaani sellisel koguses, mis vastab bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele. |
(4) |
Montreali protokolli kohaselt vaadatakse ülemaailmseid laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks tehtavaid erandeid teatava ajavahemiku järel läbi ja viimati on neid pikendatud otsusega XXI/6 kuni 31. detsembrini 2014. |
(5) |
Otsusega VI/25 on kindlaks määratud, et kasutust võib oluliseks lugeda vaid siis, kui keskkonna ja tervishoiu seisukohast vastuvõetavad ja tehniliselt või majanduslikult teostatavad alternatiivid või asendused ei ole kättesaadavad. Tuleks koostada lisa, milles oleksid loetletud kasutusalad, mille puhul Montreali protokolli osalised peavad alternatiive kättesaadavaks. Kõnealuses lisas tuleks vastavalt protokolliosaliste otsusele XVIII/15 esitada ka bromometaani lubatud oluliste kasutusalade heakskiidetud loetelu. |
(6) |
Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes 2010. aastal kavatsevad Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes kavatsevad taotleda 2010. aastaks kvooti kõnealuste ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutamiseks, (2) ning on saanud vastuseks deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava laboratoorse ja analüütilise kasutuse kohta 2009. aastal. |
(7) |
Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Muude kontrollitavate ainete kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist võib lubada oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on kindlaks määratud I lisas.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1005/2009 reguleerimisalasse kuuluvate muude kontrollitavate ainete kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinike kogus, mida võib 2010. aastal ELis kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 63 843,371 ODP-kilogrammi.
Artikkel 3
Muude kontrollitavate ainete kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse II lisas märgitud ettevõtjatele. Kõnealustele ettevõtjatele laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ettenähtud maksimumkogused, mida 2010. aastal võib toota või importida, on esitatud III lisas.
Artikkel 4
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2010.
Artikkel 5
Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Brüssel, 18. juuni 2010
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Connie HEDEGAARD
(1) ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.
(2) ELT C 132, 11.6.2009, lk 19.
I LISA
Muude kontrollitavate ainete kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinike oluline laboratoorne ja analüütiline kasutus
1. |
I rühma kontrollitavaid aineid (klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115), II rühma kontrollitavaid aineid (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud), III rühma kontrollitavaid aineid (haloonid), IV rühma kontrollitavaid aineid (tetraklorometaan), V rühma kontrollitavaid aineid (1,1,1-trikloroetaan), VII rühma kontrollitavaid aineid (osaliselt asendatud bromofluorosüsivesinikud) ja IX rühma kontrollitavaid aineid (bromoklorometaan) võib lubada kasutada mis tahes laboratoorsel või analüütilise otstarbel, välja arvatud järgmised kasutusalad:
|
2. |
Bromometaani (IV rühm) võib lubada järgmiseks oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks:
|
3. |
Järgmisi kasutusalasid ei peeta oluliseks laboratoorseks ega analüütiliseks kasutuseks:
|
II LISA
Ettevõtjad, kel on õigus toota või importida kontrollitavaid aineid oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks
Kvoodid, mille piires on lubatud toota või importida oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks muid kontrollitavaid aineid kui osaliselt asendatud klorofluorosüsivesinikud, antakse järgmistele äriühingutele:
Äriühing
|
Acros Organics (BE) |
|
Airbus France (FR) |
|
Eesti Keskkonnauuringute Keskus (EE) |
|
Harp International (UK) |
|
Honeywell Specialty Chemicals (FR) |
|
Ineos Fluor (UK) |
|
LGC Standars (DE) |
|
Merck KGaA (DE) |
|
Ministry of Defense (NL) |
|
Panreac Quimica (ES) |
|
Sicor (IT) |
|
Sigma Aldrich Chimie (FR) |
|
Sigma Aldrich Company (UK) |
|
Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
|
Sigma Aldrich Logistik (DE) |
|
Tazzetti Fluids (IT) |
|
VWR I S A S (FR) |
III LISA
[Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet].
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/39 |
KOMISJONI OTSUS,
2. juuli 2010,
ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama teatavad laste magamiskeskkonna tooteid käsitlevad Euroopa standardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/95/EÜ
(2010/376/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud, et Euroopa standardeid peavad kehtestama Euroopa standardiasutused. Kõnealused standardid peaksid tagama toodete vastavuse direktiivi üldistele ohutusnõuetele. |
(2) |
Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt eeldatakse, et toode on ohutu riiklike standarditega hõlmatud ohtude ja ohurühmade osas, kui toode vastab vabatahtlikele riiklikele standarditele, millega on üle võetud Euroopa standardid. |
(3) |
2006. aastal tellis Euroopa Komisjon uurimuse, (2) et hinnata mitmete tavapäraste lastehooldusvahendite ohutust, mida kasutatakse 0–5 aastaste imikute ja väikelaste eest hoolitsemisel. Uurimus viidi läbi koostöös riiklike asutuste, riiklike standardiorganisatsioonide, tarbijate liitude, tooteohutuse organisatsioonide, ettevõtjate ja katselaboritega. |
(4) |
Uurimuse käigus koguti nimetatud toodete osas asjakohast statistikat õnnetusjuhtumite ja vigastuste kohta liidus ja kogu maailmas ning korraldati täielik ohuhindamine, mis põhines peamiste ohtude tuvastamisel ja kokkupuutestsenaariumide hindamisel. |
(5) |
Viie uurimuses hinnatud tooteliigi suhtes, mida tavapäraselt kasutatakse vastsündinute ja väikelaste magamiskeskkonnas, otsustati võtta järelmeetmed. Need on: võrevoodi madratsid, võrevoodi pehmendused, imikute ripphällid, laste tekid ja laste magamiskotid. |
(6) |
Vastsündinud magavad päevas keskmiselt 16 tundi ja 3–5aastased lapsed magavad umbes 11–13 tundi päevas. Imikud ja väikelapsed veedavad esimese viie eluaasta jooksul magamiskeskkonnas vähemalt pool ööpäeva (siia arvestatakse ka ärkvelolekuaeg). Magamiskeskkonna tooted peavad olema turvalised, sest just sinna jäetakse imikud ja väikelapsed tavaliselt pikaks ajaks järelevalveta nii päeval kui ka öösel. |
(7) |
Euroopa vigastuste andmebaasi (IDB) kohaselt toimus Euroopa Liidus 2005.–2007. aastal 0–4aastaste lastega juhtunud õnnetustest 17 000 õnnetust võrevoodis (3). USA tarbekaupade ohutuse komisjoni (CPSC) andmetel hukkub võrevoodite ja võrevoodi tarvetega seotud õnnetustes igal aastal rohkem lapsi kui muude lastehooldustarvetega seotud õnnetustes (4). |
(8) |
Euroopa kiirhoiatussüsteemi RAPEX kaudu on hoiatatud, et mõned võrevoodi pehmenduste ja magamiskottide mudelid võivad põhjustada lämbumisohtu ning on seetõttu turult kõrvaldatud või tagasi võetud. 1992. aastal soovitas Prantsuse tarbijaohutuse komisjon võtta vastu meetmed, et tarbijaid teavitada ning parandada laste tekkide ohutust tuleohtlikkuse, ülekuumenemise ja lämmatamise osas (5). 2002., 2007. ja 2008. aastal nõudis USA tarbekaupade ohutuse komisjon, et mõned võrevoodite madratsite mudelid tuleb turult kõrvaldada, kuna need põhjustavad kinnijäämise ohtu ning nende kohta oli esitatud põhjendamatuid väiteid (6). |
(9) |
Võrevoodi pehmendused, madratsid ja laste tekid, mis ei ole turvalised või millele ei ole lisatud olulisi hoiatusi, võivad suurendada imikute äkksurma sündroomi ülekuumenemise ja lämbumise ohu tõttu (7). |
(10) |
Samal ajal on uuringute käigus avastatud, et laste magamiskotid võivad kaitsta imikute äkksurma sündroomi eest, (8) kuna need vähendavad kõhulikeeramise juhte ja hoiavad ära võimaluse, et voodiriided kataksid une ajal näo ja pea. Kui magamiskottide kasutamist hakatakse sel põhjusel julgustama, siis on vaja tagada, et need on ohutud muude riskide suhtes nagu lämbumine väikeste osade hingamisteedesse sattumise tõttu või kinnijäämine. |
(11) |
Eespool nimetatud viit tooteliiki käsitlevad Euroopa standardid puuduvad. Seetõttu on vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 punktile a vaja määratleda konkreetsed nõuded, et taotleda standardiasutustelt selliste standardite väljaarendamist, millega vähendada nende toodete kasutamisega seotud ohte. |
(12) |
Nimetatud standardid tuleb välja töötada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (9) sätestatud korras. Vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikele 2 tuleks vastuvõetud standardi viitenumbrid avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
(13) |
Kui asjakohased standardid on olemas ja juhul, kui Euroopa Komisjon otsustab avaldada nende viitenumbrid Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud korrale, tuleb kõnealuste standardite kohaselt toodetud võrevoodi madratseid, võrevoodi pehmendusi, imikute ripphälle, laste tekke ja magamiskotte käsitada direktiivi 2001/95/EÜ üldistele ohutusnõuetele vastavana standarditega hõlmatud ohutusnõuete osas. |
(14) |
Käesolev otsus on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
— „võrevoodi madrats”– võrevoodis magavate vastsündinute ja laste magamisalus. Selle mõõdud on tavaliselt 60 x 120 cm või 70x140 cm ja paksus on 6–15 cm. See võib olla ka kokkuvolditav;
— „võrevoodi pehmendus”– polsterdatud võrevoodi lisand, mis on kinnitatud voodi siseküljele ja mida tavaliselt kasutatakse lapse mugavuse suurendamiseks. See võib katta vähemalt ühe võrevoodi külje;
— „ripphäll”– köite, rihmade või lingudega ühest või mitmest kinnituspunktist rippuv beebivoodi või häll, tihti painduva või mõne muu tasase pinnaga. Seda kasutatakse imikute puhul, kes ei oska veel iseseisvalt põlvili või istuma tõusta;
— „laste tekk”– pehmet täitematerjali sisaldav kangast kott, mida kasutatakse võrevoodis magades mugavuse suurendamiseks ja alajahtumise ärahoidmiseks;
— „laste magamiskott”– pehme vooderduse või polsterdusega kehapikkune kott, millesse imik asetatakse ning mille eesmärk on hoida ära imiku alajahtumist või lämbumist tema magamise või võrevoodis lamamise ajal.
Artikkel 2
Nõuded
Käesoleva otsuse lisas on sätestatud artiklis 1 osutatud toodete ohutuse erinõuded, mida peab Euroopa standardite puhul järgima vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artiklile 4.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 2. juuli 2010
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.
(2) http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results
(3) IDB kõigi õnnetuste andmed, 2005–2007.
(4) „Nursery product-related injuries and deaths among children under the age of five” (Lastehooldusvahenditega seotud vigastused ja surmajuhtumid alla viie-aastaste laste seas), USA tarbekaupade ohutuse komisjon, veebruar 2009.
(5) http://www.securiteconso.org/article195.html
(6) http://www.cpsc.gov/cgi-bin/prod.aspx
(7) „Environment of infants during sleep and risk of sudden infant death” (Imikute unekeskkond ja äkksurma oht), British Medical Journal, 1996,
„Changing concepts of SIDS: implications for infant sleeping environment and sleep position” (Imikute äkksurma sündroomi kontseptsiooni muutmine: imikute magamiskeskkonna ja magamisasendi kaasamine), Ameerika Pediaatria Akadeemia, märts 2000
„Sleep Environment and the risk of sudden Infant death in an urban population” (Unekeskkond ja imikute äkksurma oht linnaelanikkonna seas), Ameerika Pediaatria Akadeemia, mai 2003
http://www.hc-sc.gc.ca/cps-spc/legislation/pol/bumper-bordure-eng.php
(8) „Risk and preventive factors for cot death in The Netherlands, a low-incidence country” (Hällisurmade oht ja kaitsvad tegurid Madalmaades – madala hällisurmajuhtumitega riigis), European Journal of Paediatrics, juuli 1998.
(9) EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.
LISA
VÕREVOODI MADRATSITE OHUTUSE ERINÕUDED
RISKID: Selle tootega seonduvad peamised riskid on kinnijäämine ja tuleohtlikkus.
Ohutusnõuded
1. Üldised ohutusnõuded
Pidades silmas laste käitumist, ei tohi tooted kahjustada laste ja hooldajate ohutust ning tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil. Arvestada tuleb kasutajate ja nende hooldajate suutlikkust, eriti nende toodete puhul, mis oma funktsiooni, mõõtmete ja laadi poolest on ette nähtud kasutamiseks alla viie aasta vanustele lastele. Toodetel ja nende pakendil olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhendid peavad juhtima hooldajate tähelepanu toodete kasutamisest tulenevatele ohtudele ja vigastuste tekkimise riskidele ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.
2. Konkreetsed ohutusnõuded
Keemilised nõuded
Võrevoodi madratsid peavad vastama ELi õigusaktide nõuetele.
Tulekindlus ja termiline vastupidavus
Võrevoodi madratsid ei tohi endast kujutada tuleohtlikku eset last ümbritsevas keskkonnas. Seetõttu peavad need olema valmistatud materjalidest, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
— |
need ei põle, kui neile satub vahetult leek või säde; |
— |
juhul kui need süttivad, peavad need põlema aeglaselt ja madala leegi levikuga. |
Lisaks ei tohi põlevad materjalid põlemise käigus eraldada mürgiseid aure.
Keemilisi leegiaeglusteid tohib kasutada minimaalses koguses. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus madratsi kasutuse ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega keskkonda.
Füüsikalised ja mehaanilised omadused
Selleks et vältida keha, pea või kaela kinnijäämist voodi põhjas, peavad võrevoodi madratsid voodi põhja täielikult katma ning need peavad vastu pidama survele, mis tekib, kui laps seisab madratsil või kõnnib voodis.
Laps ei tohi suuta tõsta kokkuvolditava madratsi osasid, mille tõttu tekiks tal juurdepääs voodi põhjale, mis omakorda suurendaks kinnijäämise ohtu.
Madratsid tuleb konstrueerida ja valmistada võimalikult sellised, et välditaks jäsemete, jalalabade ja käelabade kinnijäämise ohtu madratsi ja võrevoodi külgede vahelistesse piludesse.
Et vältida lämbumisohtu, kui lapse pea või keha on madratsi ja võrevoodi külgede vahele kinni jäänud, peab madratsi ja võrevoodi külgede vaheline ruum olema piiratud, võttes arvesse madratsi kõige raskemat punkti voodi põhjal.
Nööride, paelte ja sidumiseks kasutatavate osade pikkus ning aasade suurus peab olema piiratud, et vältida sissemässimisohtu.
Võrevoodi madratsitel ei tohi olla plastkleebiseid, mida laps omal jõul suudab eemaldada, ega muid madratsi veekindlaid kihte, mis võivad katta nii suu kui ka nina.
Toote pakend ei tohi põhjustada hingamisteede tõkestamisest tulenevat lämbumisohtu.
Lämbumisohu vältimiseks ei tohi toode sisaldada pehmet madratsitäidet, mis võiks vormuda lapse näo järgi või moodustada lohke, mis võiksid tõkestada hingamisteed.
Võrevoodi madratsitel ei tohi olla eraldiolevaid või väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ning mis mahuvad täielikult lapse suhu ja mida saab alla neelata.
Võrevoodi madratsitel ei tohi olla väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ja mis võivad kinni jääda kõrisse või suuõõne tagumisse osasse. Laps ei tohi juurde pääseda madratsi täitematerjalile, isegi kui ta madratsit hammustab ning see peab vastu pidama eeldatavast kasutusest tulenevale survele, võttes arvesse võimalust, et kiud võivad tulla läbi õmbluste ning arvestades õmbluste tugevust.
Võrevoodi madratsitel ei tohi olla teravaid servi ega otsi. Madratsi vedrudel ei tohi olla ohtlikke otsi ja need ei tohi madratsi kattest välja tungida.
Madratsi materjal peab olema selliste füüsikaliste omadustega, mille puhul kinnijäämisoht oleks välistatud. Madrats ei tohi selliselt deformeeruda, et madratsikate madratsi küljest lahti tuleb.
Tootega seotud erihoiatused
Hoiatused ja kasutusjuhendid peavad hooldajatele andma teada madratsi paksuse, et ära hoida voodist välja kukkumist, ning madratsi täpsed mõõtmed (pikkus ja laius), et see oleks voodi jaoks sobiv ja hoiaks ära kinnijäämise.
Lämbumise ärahoidmiseks tuleb juhendites juhtida hooldajate tähelepanu ohtudele, mis tekivad, kui lapse mugavuse parandamiseks kuhjatakse üksteise otsa kaks või enam madratsit.
Madratsil peaksid olema hoiatused võimalikest olukordadest, mis võivad põhjustada tulekahju (nt suitsetamine voodi läheduses).
Hügieen
Võrevoodi madratsid tuleb konstrueerida selliselt, et need vastaksid hügieeni ja puhtuse nõuetele, et vältida nakatumise või saastumise riski.
VÕREVOODI PEHMENDUSTE OHUTUSE ERINÕUDED
RISKID: Selle tootega seonduvad peamised riskid on poomine, lämbumine hingamisteede sisemise või välise takistuse tõttu ning lämbumine hingamisteede ummistuse tõttu.
Ohutusnõuded
1. Üldised ohutusnõuded
Pidades silmas laste käitumist, ei tohi tooted kahjustada laste ohutust ning tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil.
Arvestada tuleb kasutajate ja nende hooldajate suutlikkust, eriti nende toodete puhul, mis oma funktsiooni, mõõtmete ja laadi poolest on ette nähtud kasutamiseks 6–18 kuu vanustele lastele.
Esemetel ja nende pakendil olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhised peavad juhtima hooldajate tähelepanu ohtudele ja kahjustuste tekkimise riskile, mis tulenevad nende esemete kasutamise laadist, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.
2. Konkreetsed ohutusnõuded
Keemilised nõuded
Võrevoodi pehmendused peavad vastama ELi õigusaktide nõuetele.
Tulekindlus ja termiline vastupidavus
Võrevoodi pehmendused ei tohi endast kujutada tuleohtlikku eset last ümbritsevas keskkonnas. Seetõttu peavad need olema valmistatud materjalidest, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
— |
need ei põle, kui neile satub vahetult leek või säde; |
— |
juhul kui need süttivad, peavad need põlema aeglase leegi levikuga. |
Lisaks ei tohi põlevad materjalid põlemise käigus eraldada mürgiseid aure.
Keemilisi leegiaeglusteid tohib kasutada minimaalses koguses. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus madratsi kasutuse ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega keskkonda.
Füüsikalised ja mehaanilised omadused
Laste tekid ei tohi endast kujutada mikrobioloogilist ohtu loomset päritolu materjali ebapiisava hügieeni tõttu.
Võrevoodi pehmendused ei tohi põhjustada lapse pea ja kaela kinnijäämise ohtu aasadesse või paeltesse või muudesse kinnitusvahenditesse. Pehmenduste õmblused ja kaunistused ei tohi lahti tulla, kui laps neile otstarbekohase kasutuse korral mehaanilist survet avaldab, nii et need ei kujutaks endast täiendavat jäsemete, pea või sõrmede kinnijäämise ohtu, ning pehmenduse täide ei tohi saada lapsele kättesaadavaks (vt lämbumine hingamisteede ummistuse tõttu).
Voodipehmendustel ei tohi olla nööre või aasu, millesse lapse kael võiks kinni jääda. Vältida tuleks aasu, kuhu lapse sõrmed või varbad võivad kinni jääda.
Võrevoodi pehmendustel ei tohi olla eraldiolevaid või väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ning mis mahuvad täielikult lapse suhu ja mida saab alla neelata.
Võrevoodi pehmendustel ei tohi olla väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ja mis võivad kinni jääda kõrisse või suuõõne tagumisse osasse. Täitematerjal ei tohi olla lapsele juurdepääsetav ka siis, kui laps seda hammustab, ning see peab vastu pidama eeldatavast kasutusest tulenevale survele, võttes arvesse võimalust, et kiud võivad tulla läbi õmbluste ning arvestades õmbluste tugevust. Täitematerjal ei tohi sisaldada kõvasid ja teravaid esemeid, nagu metallosakesed, naelad, nõelad, pinnud.
Võrevoodi pehmendustel ei tohi olla plastkleebiseid, mida laps omal jõul suudab eemaldada, ega muid veekindlaid katteid, mis võivad katta nii suu kui ka nina.
Toote pakend ei tohi põhjustada väliste hingamisteede takistusest tulenevat lämbumisohtu.
Lämbumise vältimiseks ei tohi toode sisaldada pehmeid materjale, mis võiksid vormuda lapse näo järgi või moodustada väljaulatuvaid osi, mis võiksid tõkestada hingamisteed.
Võrevoodi pehmendustel ei tohi olla teravaid servi ega otsi. Neil ei tohi olla otsi ega väljaulatuvaid pindu, mis võiksid last torgata.
Võrevoodi pehmendused tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et neil ei oleks selliseid osi, mida lapsed saaksid jalatoena kasutada ja mis võimaldaksid neil toote peal ronida.
Võrevoodi pehmendused ei tohi tekitada täiendavat kinnijäämise või lämbumise ohtu, kui laps suudab oma pea panna võrevoodi pehmenduse ja voodi külje vahele.
Tootega seotud erihoiatused
Võrevoodi pehmenduse voodi külgedele kinnitamise kohta tuleb anda piisavalt teavet. Hoiatusel tuleb märkida, et võrevoodi pehmendus tuleb kinnitada korralikult, nii et kinnituses ei oleks nööre ja aasu, millesse lapse pea ja kael võiksid kinni jääda. Hoiatused peavad hooldajate tähelepanu juhtima ohtudele, kui voodipehmendus ei sobi voodiga (suuruse või mudeli tõttu) ning kui voodipehmendus ei ole korralikult voodi külge kinnitatud.
Hügieen
Võrevoodi pehmendused tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et neid saaks kergesti ja põhjalikult puhastada, et vältida nakatumise või saastumise riski. Toode peab sellele tingimusele vastama ka siis, kui seda on tootja juhendite kohaselt pestud, ning see ei tohi määrida lapsega kokkupuutel.
RIPPHÄLLIDE OHUTUSE ERINÕUDED
RISKID: Selle tootega seonduvad peamised riskid on kinnijäämine, lämbumine ning konstruktsiooni purunemisest või ebastabiilsusest tulenevad vigastused.
Ohutusnõuded
1. Üldised ohutusnõuded
Pidades silmas laste käitumist, ei tohi tooted kahjustada laste ohutust ning tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil.
Arvestada tuleb kasutajate ja nende hooldajate suutlikkust, eriti nende toodete puhul, mis oma funktsiooni, mõõtmete ja laadi poolest on ette nähtud kasutamiseks alla 12 kuu vanustele lastele.
Esemetel ja nende pakendil olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhised peavad juhtima hooldajate tähelepanu ohtudele ja kahjustuste tekkimise riskile, mis tulenevad nende esemete kasutamise laadist, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.
2. Konkreetsed ohutusnõuded
Keemilised nõuded
Ripphällid peavad vastama ELi õigusaktide nõuetele.
Tulekindlus ja termiline vastupidavus
Ripphällid ei tohi endast kujutada tuleohtu last ümbritsevas keskkonnas. Nad peavad olema valmistatud materjalidest, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
— |
need ei põle, kui neile satub vahetult leek või säde; |
— |
juhul kui need süttivad, peavad need põlema aeglaselt ja madala leegi levikuga; |
— |
juhul, kui need süttivad, peavad need põlema aeglaselt ning ei tohi tekitada põlevaid lenduvaid osakesi ega sulavaid tilku. |
Lisaks ei tohi põlevad materjalid põlemise käigus eraldada mürgiseid aure.
Keemilisi leegiaeglusteid tohib kasutada minimaalses koguses. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus ripphälli kasutuse ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega ka keskkonda.
Füüsikalised ja mehaanilised omadused
Ripphällid tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et vältida lapse pea, sõrmede, jäsemete, käelabade või jalalabade kinnijäämist hälli avadesse.
Ripphällid tuleb konstrueerida selliselt, et hälli külgsuunalisel liikumisel välditaks hällisoleva lapse kokkupõrget hälli raami või mõne muu toas oleva esemega.
Ripphällid tuleb konstrueerida selliselt, et hälli keerutamisel piirataks hälli pöörlemist.
Ripphällid ei tohi endast kujutada ohtu (nt kinnijäämise oht) teistele lastele (nt õed-vennad), kes võivad hälliga kokku puutuda.
Alustugi ja häll peavad olema piisavalt stabiilsed, et hoida ära ripphälli juhuslik ümberminemine, mille tõttu laps võiks kukkuda. Häll peab jääma stabiilseks, kui laps ennast selles liigutab või kui häll kiigub riputusvahendi lubatud ulatuse piires.
Kinnitusvahend ei tohi riputustala või sarnase eseme küljest lahti tulla.
Riputusvahend koos osadega peab kasutusaja jooksul vastu pidama lapse liikumisele.
Ripphällil ei tohi olla nööre või paelu, millesse lapse kael võiks kinni jääda. Ripphällis olev laps ei tohi kinni jääda riputamiseks ja reguleerimiseks ettenähtud nööridesse ja rihmadesse
Ripphällidel ei tohi olla eraldiolevaid või väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ning mis mahuvad täielikult lapse suhu ja mida saab alla neelata.
Ripphällidel ei tohi olla väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ja mis võivad kinni jääda kõrisse või suuõõne tagumisse osasse. Täitematerjal ei tohi olla lapsele juurdepääsetav ning see peab vastu pidama lapse eeldatavast tegevusest (sealhulgas hammustamisest) tulenevale survele.
Tootel ei tohi olla plastkleebiseid, mida laps omal jõul suudab eemaldada, ega muid veekindlaid katteid, mis võivad katta nii suu kui ka nina.
Toote pakend ei tohi tekitada lämbumisohtu väliste hingamisteede takistuse tõttu. Lämbumisohu vältimiseks ei tohi toode sisaldada pehmeid materjale, mis võiksid vormuda lapse näo järgi või moodustada väljaulatuvaid osi, mis võiksid tõkestada hingamisteed.
Ripphällidel ei tohi olla teravaid servi ega otsi. Juurdepääsetavad servad ja nurgad tuleb ümardada ja kaldkanti töödelda.
Tootel ei tohi olla väljaulatuvaid osasid, millele laps võiks peale kukkuda ja viga saada.
Tootel ei tohi olla otsi ega väljaulatuvaid pindu, mis võiksid last torgata.
Riputusvahendi deformatsioon ja reguleerimisvahendi lahtilibisemine peavad olema piiratud, et vältida kukkumist või lööki hällilt.
Õmblused ja kaunistused ei tohi lahti tulla, kui laps neile otstarbekohase kasutuse korral mehaanilist survet avaldab, et need ei kujutaks endast jäsemete, pea või sõrmede kinnijäämise ohtu.
Lapse keharaskuse liikumine ei tohi tekitada avasid või muuta olemasolevaid avasid, mis võiks põhjustada sõrmede, labakäte ja labajalgade kinnijäämist.
Et vältida ripphälli kokkuvarisemist või koostisosade lahtimurdumist (alustoe küljest, kinnitusvahendi murdumist, riputusvahendi murdumist), mis võiksid tekitada füüsilisi vigastusi, peavad tooted taluma mehaanilist survet, mida neile kogu toote kasutusaja vältel avaldatakse
Tootega seotud erihoiatused
Hoiatused ja kasutusjuhendid peavad hooldajate tähelepanu juhtima asjaolule, et ripphälli turvaline ülespanek ja selle reguleerimine nõuab oskusi. Hoiatustel tuleks edastada ka järgmised sõnumid:
— |
liiga suure kiikumisulatuse korral võib laps saada viga (nt võib laps ennast vastu hälli raami ära lüüa või võib häll põrgata vastu muud mööblieset; |
— |
ripphällid võivad olla ohtlikud teiste laste jaoks; |
— |
teised lapsed võivad kujutada endast täiendavat ohtu (nt püüdes kummarduda üle hälli); |
— |
ripphällid tuleks üles seada tasasele pinnale; |
— |
ripphälle ei tohiks kasutada öise magamisasemena; |
— |
ripphälli ei tohiks kasutada, kui laps on võimeline iseseisvalt põlvili või istuma tõusma. Selgelt tuleks märkida selle toote kasutusiga (mitte üle 12 kuu). |
Hügieen
Ripphällid tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et neid saaks kergesti ja põhjalikult puhastada, et vältida nakatumise või saastumise riski.
LASTE TEKKIDE OHUTUSE ERINÕUDED
RISKID: Selle tootega seonduvad peamised riskid on lämbumine ja ülekuumenemine, mida sageli seostatakse imikute äkksurma sündroomiga.
Ohutusnõuded
1. Üldised ohutusnõuded
Pidades silmas laste käitumist, ei tohi tooted kahjustada laste ohutust ning tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil.
Esemetel ja nende pakendil olevad etiketid ning kaasasolevad kasutusjuhised peavad juhtima hooldajate tähelepanu ohtudele ja kahjustuste tekkimise riskile, mis tulenevad nende esemete kasutamise laadist, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.
2. Konkreetsed ohutusnõuded
Keemilised nõuded
Laste tekid peavad vastama ELi õigusaktide nõuetele.
Tulekindlus ja termiline vastupidavus
Laste tekid ei tohi endast kujutada tuleohtu last ümbritsevas keskkonnas.
Need peavad olema valmistatud materjalidest, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
— |
need ei põle, kui neile satub vahetult leek või säde; |
— |
juhul kui need süttivad, peavad need põlema aeglaselt ja madala leegi levikuga. |
Lisaks ei tohi põlevad materjalid põlemise käigus eraldada mürgiseid aure.
Keemilisi leegiaeglusteid tohib kasutada minimaalses koguses. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus teki kasutuse ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega ka keskkonda.
Ülekuumenemisoht
Hoiatused ja kasutusjuhendid peavad hooldajate tähelepanu juhtima õhutemperatuurile toas, kus toodet kasutatakse, et vältida ülekuumenemist.
Füüsikalised ja mehaanilised omadused
Laste tekid ei tohi endast kujutada mikrobioloogilist ohtu loomset päritolu materjali ebapiisava hügieeni tõttu.
Tekkide õmblused ja kaunistused ei tohi lahti tulla, kui neile otstarbekohase kasutuse korral mehaanilist survet avaldatakse, et need ei kujutaks endast kinnijäämise ohtu (eriti sõrmede puhul).
Tekkidel ei tohi olla nööre või aasu, millesse lapse pea võiks kinni jääda.
Laste tekkidel ei tohi olla eraldiolevaid või väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ning mis mahuvad täielikult lapse suhu ja mida saab alla neelata. Laste tekkidel ei tohi olla väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ja mis võivad kinni jääda kõrisse või suuõõne tagumisse osasse. Laps ei tohi juurde pääseda täitematerjalile ning selles ei tohi sisalduda kõvasid ja teravaid esemeid, nagu metallosakesed, naelad, nõelad, pinnud. Täitematerjal peab vastu pidama eeldatavast kasutusest (sealhulgas hammustamisest) tulenevale survele, võttes arvesse võimalust, et kiud võivad tulla läbi õmbluste ning arvestades õmbluste tugevust.
Laste tekkidel ei tohi olla plastkleebiseid, mida laps omal jõul suudab eemaldada, ega muid veekindlaid katteid, mis võivad katta nii suu kui ka nina.
Toote pakend ei tohi põhjustada lämbumisohtu väliste hingamisteede takistuse tõttu.
Imik peab saama hingata ja saama piisava õhuliikumise, kui tekk tal magades näo katab.
Tootega seotud erihoiatused
Hoiatused ja kasutusjuhendid peavad hooldajate tähelepanu juhtima tõsisele lämbumisohule, kui tekke kasutatakse alla neljakuuste imikute puhul.
Soovitav vanus tekkide kasutamiseks on alates üheksandast elukuust.
Samuti tuleb lisada teave selle kohta, millise suurusega voodis tekki kasutada võib.
Lisada tuleb ka hoiatused toatemperatuuri kohta (vt. ülekuumenemisoht).
Hügieen
Laste tekid tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et neid saaks kergesti ja põhjalikult puhastada, et vältida nakatumise või saastumise riski. Toode peab sellele tingimusele vastama ka siis, kui seda on tootja juhendi kohaselt pestud, ning ei tohiks määrida lapsega kokkupuutel.
LASTE MAGAMISKOTTIDE OHUTUSE ERINÕUDED
RISKID: Tootega seotud peamine risk on lämbumine väikeste osade tõttu ning koti sisse kinni jäämine.
Ohutusnõuded
1. Üldised ohutusnõuded
Pidades silmas laste käitumist, ei tohi tooted kahjustada laste ohutust ning tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil.
Toodetel ja nende pakendil olevad etiketid ning mänguasjade kasutusjuhendid peavad juhtima hooldajate tähelepanu ohtudele ja vigastuste tekkimise riskidele, mis tulenevad toodete kasutamise laadist, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.
2. Konkreetsed ohutusnõuded
Keemilised nõuded
Laste magamiskotid peavad vastama ELi õigusaktide nõuetele.
Tulekindlus ja termiline vastupidavus
Laste magamiskotid ei tohi endast kujutada tuleohtu last ümbritsevas keskkonnas.
Need peavad olema valmistatud materjalidest, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
— |
need ei põle, kui neile satub vahetult leek või säde; |
— |
juhul kui nad süttivad, peavad need põlema aeglaselt ja madala leegi levikuga. |
Lisaks ei tohi põlevad materjalid põlemise käigus eraldada mürgiseid aure.
Keemilisi leegiaeglusteid tohib kasutada minimaalses koguses. Keemiliste leegiaeglustite kasutamisel ei tohi nende mürgisus magamiskoti kasutuse ajal ja kasutusjärgsel kõrvaldamisel ohustada kasutajate ja hooldajate tervist ega ka keskkonda.
Ülekuumenemisoht
Hoiatused ja kasutusjuhendid peavad hooldajate tähelepanu juhtima õhutemperatuurile toas, kus toodet kasutatakse, et vältida ülekuumenemist.
Füüsikalised ja mehaanilised omadused
Magamiskottide õmblused ja kaunistused ei tohi lahti tulla, kui neile otstarbekohase kasutuse korral mehaanilist survet avaldatakse, et need ei kujutaks endast kinnijäämise ohtu (eriti sõrmede puhul). Samuti ei tohi kaela- ja käeaukude suurus lubada lapsel koti sisse libiseda.
Koti kinnitused peavad olema nii tugevad, et hoiaksid ära lapse koti sisse libisemise. Õmblused ja kinnitused peavad jääma tugevaks ka siis, kui toodet on tootja juhendi kohaselt pestud.
Magamiskottidel ei tohi olla nööre või aasu, millesse lapse kael võiks kinni jääda.
Laste magamiskottidel ei tohi olla eraldiolevaid või väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ning mis mahuvad täielikult lapse suhu ja mida saab alla neelata. Magamiskottidel ei tohi olla väikesi osi, mida laps saab lahti tõmmata ja mis võivad kinni jääda kõrisse või suuõõne tagumisse osasse. Täitematerjal ei tohi olla juurdepääsetav ning see peab vastu pidama eeldatavast kasutusest (sealhulgas hammustamisest) tulenevale survele, võttes arvesse võimalust, et kiud võivad tulla läbi õmbluste ning arvestades õmbluste tugevust.
Laste magamiskottidel ei tohi olla plastkleebiseid, mida laps omal jõul suudab eemaldada, ega muid veekindlaid katteid või kangaid, mis võivad katta nii suu kui ka nina.
Toote pakend ei tohi endast kujutada lämbumisohtu väliste hingamisteede takistuse tõttu.
Laps peab saama hingata, kui magamiskott tal magades näo katab.
Laste magamiskottidel ei tohi olla teravaid servi ega otsi.
Tootega seotud erihoiatused
Hoiatused ja juhendid peavad juhendama hooldajat valima lapse vanusele ja pikkusele soovitatud magamiskotti.
Lisada tuleb ka hoiatused toatemperatuuri kohta (vt. ülekuumenemisoht).
Hügieen
Laste magamiskotid tuleb konstrueerida ja toota selliselt, et neid saaks kergesti ja põhjalikult puhastada, et vältida nakatumise või saastumise riski. Toode peab sellele tingimusele vastama ka siis, kui seda on tootja juhendi kohaselt pestud, ning ei tohiks määrida lapsega kokkupuutel.
KODU- JA TÖÖKORRAD
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/49 |
JUHISTE PRAKTILISED JUHISED POOLTELE MUUDATUSED
ÜLDKOHUS,
lähtudes oma kodukorra artiklist 150;
lähtudes praktilistest juhistest pooltele, mis võeti vastu 5. juulil 2007 ja mida muudeti 16. juunil 2009;
VÕTAB VASTU JUHISTE „PRAKTILISED JUHISED POOLTELE” MUUDATUSED:
Artikkel 1
1. Juhiste tekstis asendatakse nimetused „Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus” ja „Esimese Astme Kohus” nimetusega „Üldkohus”.
2. Kolmandas põhjenduses asendatakse fraas „(edaspidi „kohtusekretäri ametijuhend”) kohaselt kontrollib kohtusekretär toimikumaterjalide vastavust Euroopa Kohtu põhikirjale” fraasiga „(ELT L 232, lk 1), mida on muudetud 17. mail 2010 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 53), (edaspidi „kohtusekretäri ametijuhend”) kohaselt kontrollib kohtusekretär toimikumaterjalide vastavust protokollile Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (edaspidi „põhikiri”)” ning fraasis „Euroopa Kohtu põhikiri” kustutakse sõnale „põhikiri” eelnevad sõnad „Euroopa Kohtu”.
3. Punkti 1 teises taandes asendatakse aadress „CFI.Registry@curia.europa.eu” aadressiga: „GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu”.
4. Punkti 8 muudetakse järgmiselt:
— |
fraas „Nimetatud töötlemiseks peavad olema täidetud järgnevad nõuded” asendatakse fraasiga „Täidetud peavad olema järgnevad nõuded”; |
— |
alapunktis a asendatakse sõnad „dokument peab olema valgel joonteta paberil, A4 formaadis. Tekst” sõnadega „tekst A4 formaadis paberil peab olema kergesti loetav ja see”; |
— |
alapunktis b asendatakse sõnad „menetlusdokumentide ja nende lisade lehed tuleb kokku panna” sõnadega „esitatud dokumendid tuleb kokku panna”; |
— |
alapunktis c asendatakse sõnad „(näiteks Times New Roman, Courier või Arial), tähesuurus põhitekstis vähemalt 12 ja joonealustes märkustes 10; reavahe 1,5; leheservad ülal, all, vasakul ja paremal vähemalt 2,5 cm” sõnadega „ning piisavalt suure reavahe ja leheservaga, et tagada skaneeritud teksti loetavus”. |
5. Jaotise D.1.1. pealkirja „Hagiavaldus ja kostja vastus” täiendatakse sõnadega „(muudes kui intellektuaalomandivaidlustes)”.
6. Punkti 19 muudetakse järgmiselt:
— |
esimeses lauses kustutatakse sõnad „kohtukantselei koostatavate”; |
— |
teine lause asendatakse järgmise lausega: „Kuna teatis tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõigis ametlikes keeltes, ei tohi see kokkuvõte ületada kahte lehekülge ning tuleb koostada vastavalt Euroopa Liidu Kohtu internetileheküljel toodud näidisele.”; |
— |
kolmandas lauses asendatakse aadress „CFI.Registry@curia.europa.eu” aadressiga: „GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu”. |
7. Punkti 41 muudetakse järgmiselt:
— |
esimeses lauses kustutatakse sõnad „Euroopa Liidu Teatajas”; |
— |
teine lause asendatakse järgmise lausega: „Kuna teatis tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõigis ametlikes keeltes, ei tohi see kokkuvõte ületada kahte lehekülge ning tuleb koostada vastavalt Euroopa Liidu Kohtu internetileheküljel toodud näidisele.”; |
— |
kolmandas lauses asendatakse aadress „CFI.Registry@curia.europa.eu” aadressiga: „GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu”. |
8. Punktis 42 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”.
9. Punktis 49 asendatakse sõna „ühenduse” sõnaga „liidu”.
10. Punkti 55 alapunktis e kustutatakse sõnad „Euroopa Kohtu”.
11. Punkti 56 alapunktis a asendatakse sõnad „kõikide apellatsioonikoja menetluse poolte nimed ja aadressid” sõnadega „kõikide apellatsioonikoja menetluse poolte nimed ning kõnesoleva menetluse käigus teavitamiseks esitatud aadressid”.
12. Punkti 57 muudetakse järgmiselt:
— |
alapunktis a kustutatakse sõnad „Euroopa Kohtu”; |
— |
alapunktis h lisatakse pärast sõna „on” sõnad „koos lisade lühikese kirjeldusega (praktiliste juhiste punkti 51 alapunkt b) ning”. |
13. Punkti 58 alapunkti c algusesse lisatakse sõnad „muudes kui intellektuaalomandivaidlustes”.
14. Punkti 73 teine lõik ja punktid 74–79 (sh pealkirjad) asendatakse järgmise tekstiga:
„74. |
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus tuleb esitada eraldi dokumendina. Taotlust ei saa esitada konfidentsiaalses versioonis. |
75. |
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses tuleb märkida, millise poole suhtes konfidentsiaalsust taotletakse. Taotlus peab piirduma vaid hädavajalikuga ning see ei saa mingil juhul puudutada kogu menetlusdokumenti ja ainult erandjuhul võib see puudutada menetlusdokumendi lisa tervikuna. Enamasti on võimalik vastavaid huve kaitsta nii, et edastatakse dokumendi mittekonfidentsiaalne versioon, millest on välja jäetud teatud lõigud, sõnad või arvud. |
76. |
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluses tuleb täpselt märkida vastavad asjaolud või lõigud ja lisada iga asjaolu või lõigu salajase iseloomu või konfidentsiaalsuse kohta väga lühike põhjendus. Selle puudumisel võib Üldkohus taotluse rahuldamata jätta. |
77. |
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse lisas tuleb esitada menetlusdokumendi või asjassepuutuva tõendi mittekonfidentsiaalne versioon, milles on välja jäetud taotluses viidatud asjaolud või lõigud. |
Menetlusse astumise avaldus
78. |
Kui kohtuasjas esitatakse menetlusse astumise avaldus, palutakse pooltel kohtusekretäri määratud tähtaja jooksul teatada, kas nad taotlevad, et teatavaid andmeid, mis sisalduvad juba toimikusse võetud dokumentides, käsitletaks konfidentsiaalsena. Kõigi dokumentide puhul, mis nad hiljem esitavad, peavad pooled eespool punktides 74–77 ette nähtud vormis märkima, milliste andmete konfidentsiaalsena käsitlemist nad taotlevad, ning esitama koos täieliku versiooniga dokumentidest ka versiooni, milles on need andmed välja jäetud. Kui seda ei tehta, antakse esitatud dokumendid tutvumiseks menetlusse astujale. |
Kohtuasjade liitmine
79. |
Kui on kavas mitme kohtuasja liitmine, palutakse pooltel kohtusekretäri määratud tähtaja jooksul teatada, kas nad taotlevad, et teatavaid andmeid, mis sisalduvad juba toimikutesse võetud dokumentides, käsitletaks konfidentsiaalsena. Kõigi dokumentide puhul, mis nad hiljem esitavad, peavad pooled eespool punktides 74–77 ette nähtud vormis märkima, milliste andmete konfidentsiaalsena käsitlemist nad taotlevad, ning esitama koos täieliku versiooniga dokumentidest ka versiooni, milles on need andmed välja jäetud. Kui seda ei tehta, antakse esitatud dokumendid tutvumiseks teistele pooltele.” |
15. Punkti 88 muudetakse järgmiselt:
— |
esimeses lõigus lisatakse sõna „Euroopa” järele sõna „Liidu”; |
— |
teises lõigus asendatakse aadress „CFI.Registry@curia.europa.eu” aadressiga: „GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu” ning aadressis lisatakse sõnade „Greffe du Tribunal” järele sõnad „de l’Union européenne”. |
16. Punkti 106 teine lõik muudetakse punktiks 107.
17. Punkt 107 muudetakse punktiks 108 ja selle järele lisatakse järgmine punkt:
„109. |
Kohtuistungi ettekanne tehakse üldsusele kättesaadavaks kohtuistungi päeval kohtusaali ees.” |
18. Punktid 108–112 muudetakse vastavalt punktideks 110–114.
19. [Muudatus ei puuduta eestikeelset teksti].
20. Punktis 111, mis muudetakse punktiks 113, asendatakse viide järgmisega: „(EÜT L 87, lk 48)”.
Artikkel 2
Juhiste „Praktilised juhised pooltele” käesolevad muudatused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Muudatused jõustuvad avaldamisele järgneval päeval.
Luxembourg, 17. mai 2010
Kohtusekretär
E. COULON
President
M. JAEGER
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/53 |
ÜLDKOHTU KOHTUSEKRETÄRI AMETIJUHENDI MUUDATUSED
ÜLDKOHUS,
lähtudes oma kodukorra artiklist 23;
lähtudes kohtusekretäri ametijuhendist, mis võeti vastu 5. juulil 2007;
VÕTAB VASTU KOHTUSEKRETÄRI AMETIJUHENDI MUUDATUSED:
Artikkel 1
1. Ametijuhendi pealkirjas ja tekstis asendatakse nimetused „Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus” ja „Esimese Astme Kohus” nimetusega „Üldkohus”.
2. Artikli 1 lõikes 1 asendatakse sõnad „; ta” sõnadega „. Ta”.
3. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
— |
[muudatus ei puuduta eestikeelset teksti]; |
— |
lõike 1 teine lõik tõstetakse esimese lõigu juurde; |
— |
lõike 1 kolmas lõik muudetakse lõikeks 2 ja sõnad „eelmistes lõikudes” asendatakse sõnadega „eelmises lõikes”; |
— |
lõige 2 muudetakse lõikeks 3 ja selle tekst asendatakse järgmisega: „Kohtukantselei on avatud:
Kodukorra artikli 34 lõikes 1 sätestatud kohtu puhkuse ajal on kohtukantselei reede pärastlõunal suletud. Kohtukantselei on kohtuistungile kutsutud poolte esindajatele juurdepääsetav pool tundi enne kohtuistungi algust.”; |
— |
lõike 2 järele, mis on muudetud lõikeks 3, lisatakse järgmine lõige: „4. Kohtukantselei on juurdepääsetav üksnes advokaatidele ning liikmesriikide ja liidu institutsioonide esindajatele või nende poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele, kes esitavad taotluse kodukorra artikli 95 alusel.”; |
— |
lõige 3 muudetakse lõikeks 5 ja selles asendatakse sõnad „Kui kohtukantselei on suletud,” sõnadega „Väljaspool kohtukantselei lahtiolekuaega”. |
4. Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
— |
lõikes 2 asendatakse sõna „; kanded” sõnaga „. Kanded” ning sõnad „registrisse kandmise kuupäev” sõnadega „esitamise ja registrisse kandmise kuupäevad”; |
— |
lõikes 6 asendatakse sõnad „lõikes 3” sõnadega „lõikes 5” ning sõnad „Euroopa Kohtu põhikirja” sõnadega „protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (edaspidi „põhikiri”)”. |
5. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 1 esimesse lõiku lisatakse järgmine lause: „Kui tegemist on Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebusega, järgneb sellele numbrile erimärge.”; |
— |
lõike 1 teine lõik muudetakse lõikeks 2 ja selle tekst asendatakse järgmisega: „Ajutiste meetmete taotlusele, menetlusse astumise avaldusele, kohtuotsuste parandamise või tõlgendamise taotlusele, teistmisavaldusele, kajale või kolmanda isiku esitatud kohtuotsuse vaidlustamise avaldusele, kulude kindlaksmääramise avaldusele ja menetluses oleva kohtuasjaga seotud õigusabi taotlusele antakse sama järjekorranumber kui põhimenetluse asjale ning numbri järele tehakse märge, mis näitab, et tegemist on eraldiseisva erimenetlusega. Õigusabi taotlusele, mis on esitatud hagi esitamise väljavaatega, antakse järjekorranumber, millele eelneb „T-” ja järgneb aastaarv ning erimärge. Hagile, millele eelneb sellega seotud õigusabi taotlus, antakse sama kohtuasja number, mis anti õigusabi taotlusele. Kohtuasjale, mille Euroopa Kohus saadab pärast tühistamist või uuesti läbivaatamist uueks arutamiseks, antakse sellele kohtuasjale varem Üldkohtus antud number, millele järgneb erimärge.”; |
— |
lõige 2 muudetakse lõikeks 3. |
6. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 1 esimesest lausest jäetakse välja sõnad „ja tõendite”; |
— |
lõike 1 teine lõik muudetakse lõikeks 2; |
— |
lõige 2 muudetakse lõikeks 3; |
— |
lõige 3 muudetakse lõikeks 4 ning:
|
— |
lõiked 4–7 nummerdatakse ümber vastavalt lõigeteks 5–8; |
— |
lõikeks 7 muudetud lõike 6 tekst asendatakse järgmisega: „Pärast menetluse lõppemist tagab kohtusekretär kohtuasja toimiku sulgemise ja arhiveerimise. Suletud toimikus on nimekiri toimikus sisalduvatest dokumentidest, millele märgitakse nende number, ja kaaneleht, millele märgitakse kohtuasja järjekorranumber, pooled ja kohtuasja lõpetamise kuupäev.” |
7. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses lisatakse pärast sõnu „menetlusse astuja suhtes” fraas „, või kohtuasjade liitmise korral vastavalt kodukorra artikli 50 lõikele 2, mõne liidetud kohtuasja poole suhtes”; |
— |
lõike 2 teises lõigus asendatakse fraas, mis algab sõnadega „menetlusse astujale edastatakse”, järgmise fraasiga: „menetlusse astujale edastatakse seega kõik menetlusdokumendid tervikuna või kui tegemist on liidetud kohtuasjadega, on liidetud asja poolel juurdepääs toimikule tervikuna.”; |
— |
lõike 3 tekst asendatakse järgmisega: „Käesoleva ametijuhendi artikli 18 lõikes 4 ette nähtud tingimustel võib pool taotleda teatavate konfidentsiaalsete andmete väljajätmist üldsusele juurdepääsetavatest dokumentidest.”. |
8. Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 1 esimesest lõigust jäetakse välja sõnad „Euroopa Kohtu”; |
— |
lõike 3 esimeses lõigus lisatakse pärast sõnu „Ilma et see piiraks” sõna „esiteks” ning sõnade „abil” ja „,võtab” vahele lisatakse fraas „ja teiseks kodukorra artikli 43 lõikes 7 ette nähtud otsuse kohaldamist, millega määratakse, millistel tingimustel võib elektroonilisi kanaleid pidi kohtukantseleile edastatud menetlusdokumenti pidada dokumendi originaaliks”. |
9. Artikli 10 lõike 4 teisest lõigust jäetakse välja sõnad „Esimese Astme Kohtu otsused ja määrused ning” ja sõnad „olemuse või”.
10. Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 1 esimeses lõigus asendatakse sõnad „viide istungil arutusele tulevatele kohtuasjadele” sõnadega „istungil arutusele tulevate kohtuasjade numbrid”; |
— |
lõike 1 teine lõik muudetakse lõikeks 2; |
— |
lõikes 2, mis muudetakse lõikeks 3, asendatakse fraas „kohalviibinud kohtunike, kohtujuristi ja kohtusekretäri nimed, kohalviibinud poolte esindajate, advokaatide või nõustajate nimed ja ametinimetused, ärakuulatud tunnistajate või ekspertide perekonnanimed, eesnimed, ametinimetused ja aadressid” fraasiga „kohalviibinud kohtunike ja kohtusekretäri nimed, kohalviibinud poolte esindajate nimed ja ametinimetused, vajadusel ärakuulatud tunnistajate või ekspertide perekonnanimed, eesnimed, ametinimetused ja aadressid”; |
— |
lõige 3 muudetakse lõikeks 4. |
11. Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
— |
lõike 1 teine ja kolmas lõik muudetakse vastavalt lõigeteks 2 ja 3; |
— |
lõige 2 muudetakse lõikeks 4 ja selles lisatakse pärast sõnu „apellatsioonkaebuse alusel” sõnad „või uuesti läbivaatamise korral”. |
12. Artikli 17 lõikest 1 jäetakse välja joonealune märkus.
13. Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:
— |
pealkiri „Väljaanded” asendatakse pealkirjaga „Väljaanded ja dokumentide avaldamine internetis”; |
— |
pealkirja järele lisatakse järgmine lõige: „1. Kohtusekretär vastutab Üldkohtu väljaannete ja Üldkohut puudutavate dokumentide avaldamise eest internetis.”; |
— |
lõiked 1, 2 ja 3 muudetakse vastavalt lõigeteks 2, 3 ja 4; |
— |
lõikeks 4 muudetud lõike 3 tekst asendatakse järgmisega: „Kohtusekretär tagab Üldkohtu kohtupraktika avaldamise Üldkohtu poolt otsustatud korras. Üldkohus võib poole taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, või omal algatusel jätta üldsusele juurdepääsetavatest kohtuasjaga seotud dokumentidest välja kohtuasja poole või teiste menetluse käigus mainitud isikute nimed või muu teabe, kui esineb õigustatud huvi hoida isikuandmeid või muud teavet konfidentsiaalsena.”; |
— |
lõige 4 jäetakse välja. |
Artikkel 2
Kohtusekretäri ametijuhendi käesolevad muudatused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Muudatused jõustuvad avaldamisele järgneval päeval.
Luxembourg, 17. mai 2010
Kohtusekretär
E. COULON
President
M. JAEGER
Parandused
6.7.2010 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 170/57 |
Komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1898/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandus
( Euroopa Liidu Teataja L 369, 23. detsember 2006 )
Määruse (EÜ) nr 1898/2006 tekst asendatakse järgmisega:
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1898/2006,
14. detsember 2006,
millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta), (1) eriti selle artiklit 16 ja artikli 17 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määrusega (EÜ) nr 510/2006 on kehtestatud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitsmise üldeeskirjad ja tunnistatud kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2081/92 (2). |
(2) |
Selguse mõttes tuleks tunnistada kehtetuks komisjoni 27. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2037/93 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) ja komisjoni 1. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 383/2004 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92, mis puudutab tehnospetsifikaatide peamiste punktide kokkuvõtet, kohaldamiseks) (4) ning asendada need uue määrusega. |
(3) |
Tuleks sätestada üksiku füüsilise või juriidilise isiku registreerimistaotluse esitamise tingimused. Erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkonna määratlemisele, võttes arvesse traditsioonilist tootmispiirkonda, ja toote omadustele. Iga tootja, kes asub määratletud geograafilises piirkonnas, peaks saama kasutada registreeritud nimetust nii kaua, kuni spetsifikaadi tingimused on täidetud. |
(4) |
Registreerida tohib ainult nimetust, mida kasutatakse äri- või tavakeeles või mida on ajalooliselt kasutatud konkreetse põllumajandustoote või toidu tähistamiseks. Täpsed eeskirjad tuleks sätestada seoses nimetuste erinevate keeleliste variantidega, nimetustega, mis tähistavad mitut eri toodet, ja nimetustega, mis osaliselt või täielikult kattuvad taimesortide või loomatõugude nimedega. |
(5) |
Geograafiline piirkond tuleks määratleda üksikasjalikult, täpselt ning selgitades seost, nii et tootjatel või pädevatel asutustel ja kontrolliasutustel ei tekiks vääritimõistmist selle suhtes, kas tegevus leiab aset määratletud geograafilises piirkonnas. |
(6) |
Tuleks esitada loetelu päritolunimetustega toorainete kohta, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõikele 3 võivad olla pärit geograafilisest piirkonnast, mis on töötlemispiirkonnast suurem või sellest erinev. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 2 lõikele 5 võib toorainete loetelu sisaldada ainult elusloomi, liha ja piima. Järjepidevuse huvides ei kavatseta osutatud loetelu muuta. |
(7) |
Toote spetsifikaat peab sisaldama toote päritolu tõendamiseks võetud meetmeid, mis võimaldavad jälgida toodete, toorainete, sööda või muude määratletud geograafilisest piirkonnast pärinevate vajalike koostisosade teekonda. |
(8) |
Kui põllumajandustoote või toidu pakendamine või põllumajandustoote või toidu esitusviisiga seotud tegevused, nagu viilutamine või riivimine, peavad toimuma määratletud piirkonnas, piirab see kaupade ja teenuste vaba liikumist. Euroopa Kohtu pretsedendiõigust arvesse võttes võib selliseid piiranguid kehtestada ainult juhul, kui need on vajalikud, proportsionaalsed ja kui nende abil saab hoida geograafilise tähise või päritolunimetuse mainet. Kõnealuseid piiranguid tuleb põhjendada. |
(9) |
Määruse (EÜ) nr 510/2006 ühtse rakendamise tagamiseks tuleks täpsustada menetlusi ja esitada registreerimistaotluse, vastuväidete esitamise, muutmistaotluse ja tühistamistaotluse vormid. |
(10) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 510/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
Artikkel 2
Erieeskirjad rühma kohta
Üksikut füüsilist või juriidilist isikut võib käsitada rühmana määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 1 teise lõigu tähenduses, kui tõendatakse, et mõlemad järgmised tingimused on täidetud:
a) |
asjaomane isik on määratletud piirkonnas ainuke tootja, kes soovib taotluse esitada; |
b) |
määratletud geograafiline piirkond erineb oma omaduste poolest märgatavalt ümberkaudsetest piirkondadest või toote omadused erinevad naaberaladel toodetavate toodete omadustest. |
Artikkel 3
Erieeskirjad nimetuse kohta
1. Konkreetse põllumajandustoote või toidu tähistamiseks tohib registreerida ainult nimetust, mida kasutatakse äri- või tavakeeles.
Põllumajandustoote või toidu nimetuse saab registreerida üksnes keeltes, mida määratletud geograafilises piirkonnas kasutatakse või on ajalooliselt kasutatud asjaomase toote kirjeldamiseks.
2. Nimetus registreeritakse algupärases kirjaviisis. Kui nimetus ei ole algupärasel viisil kirjutatud ladina tähtedega, registreeritakse koos algupärase nimetusega ka nimetuse transkriptsioon ladina tähestikku.
3. Võrreldavas tootes kasutatava taimesordi või loomatõu nimega täielikult kattuvat nimetust ei või registreerida juhul, kui enne määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 7 osutatud vastuväidete esitamise menetluse lõppemist tõendatakse, et kõnealune taimesort või loomatõug on juba enne taotluse esitamise kuupäeva olnud väljaspool määratletud piirkonda sellises kaubanduslikus tootmises, et tarbijad võivad hakata segi ajama kaitstud nimetuse tähisega toodet ja samanimelist taimesorti või loomatõugu.
Taimesordi või loomatõu nimega osaliselt kattuvat nimetust võib registreerida isegi juhul, kui asjaomane sort või tõug on olnud olulises kaubanduslikus tootmises väljaspool määratletud piirkonda, kui on põhjust eeldada, et tarbijad ei hakka segi ajama kaitstud nimetuse tähisega toodet ja samanimelist taimesorti või loomatõugu.
4. Kui nimetuse registreerimise või nimetuse muutmise heakskiidu taotlus sisaldab vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktile b sellist põllumajandustoote või toidu kirjeldust, milles on esitatud mitme erineva samast liigist toote kirjeldused, tuleb registreerimise nõuete täitmist tõendada iga toote puhul eraldi.
Käesoleva lõike kohaldamisel tähendavad erinevad tooted tooteid, mida turustamisel eristatakse.
Artikkel 4
Geograafilise piirkonna määratlus
Geograafiline piirkond määratletakse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis f osutatud seose alusel.
Geograafiline piirkond tuleb määratleda üksikasjalikult ja täpselt, et vältida vääritimõistmist.
Artikkel 5
Erieeskirjad tooraine ja sööda kohta
1. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 2 lõike 3 kohaldamisel käsitatakse toorainena üksnes elusloomi, liha ja piima.
2. Iga piirangut tooraine päritolule seoses geograafilise tähisega tuleb põhjendada, lähtudes määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punkti f alapunktis ii osutatud seosest.
3. Kui päritolunimetus on määratud loomset päritolu toote kohta, tuleb spetsifikaadis esitada üksikasjalikud eeskirjad sööda päritolu ja kvaliteedi kohta. Sööt peab võimaluste piires olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.
Artikkel 6
Päritolutõend
1. Spetsifikaadis esitatakse menetlused, mida ettevõtjad peavad kasutama teabe andmiseks määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud päritolutõendi kohta seoses toodete, tooraine, sööda ja muude koostisosadega, mis spetsifikaadi kohaselt peavad olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.
2. Lõikes 1 osutatud ettevõtjad peavad suutma tõendada:
a) |
iga saadud tooraine ja/või toote partii tarnija, koguse ja päritolu; |
b) |
tarnitavate toodete vastuvõtja, koguse ja sihtkoha; |
c) |
seose iga punktis a osutatud saadud partii ja punktis b osutatud väljastatud partii vahel. |
Artikkel 7
Seos piirkonnaga
1. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis f osutatud seost tõendavatest üksikasjadest peab selguma, kuidas määratletud geograafilise piirkonna omadused mõjutavad lõpptoodet.
2. Toote päritolunimetuste kohta esitatakse spetsifikaadis järgmised andmed:
a) |
seose puhul olulised geograafilise piirkonna üksikasjad, sealhulgas looduslikud ja inimfaktorid; |
b) |
põllumajandustoote või toidu kvaliteedi või omaduste üksikasjad, mis on valdavalt või eranditult tingitud kindlast geograafilisest keskkonnast; |
c) |
punktis a osutatud üksikasjade ja punktis b osutatud üksikasjade põhjusliku seose kirjeldus. |
3. Toote geograafilise tähise kohta esitatakse spetsifikaadis järgmised andmed:
a) |
seose puhul olulised geograafilise piirkonna üksikasjad; |
b) |
põllumajandustoote või toidu erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste üksikasjad, mis on seotud geograafilise päritoluga; |
c) |
punktis a osutatud üksikasjade ja punktis b osutatud üksikasjade põhjusliku seose kirjeldus. |
4. Spetsifikaadis peab olema kirjas, kas geograafiline tähis põhineb teataval kvaliteedil, mainel või muudel omadustel, mis on seotud geograafilise päritoluga.
Artikkel 8
Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas
Kui taotlejate rühm määrab spetsifikaadis kindlaks, et põllumajandustoote või toidu pakendamine peab vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 punkti 2 alapunktile e toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, tuleb kaupade ja teenuste vaba liikumise selliste piirangute kohta esitada asjaomasest tootest lähtuv põhjendus.
Artikkel 9
Erieeskirjad märgistamise kohta
Liikmesriik võib sätestada, et tema territooriumil toodetud kaitstud geograafilise tähise või kaitstud päritolunimetusega põllumajandustoote või toidu märgisele tuleb märkida ameti või asutuse nimi, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõike 2 punktis g.
Artikkel 10
Registreerimistaotlus
1. Registreerimistaotlus koosneb määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 7 või vajaduse korral artikli 5 lõikes 9 sätestatud dokumentidest ning spetsifikaadi ja koonddokumendi elektroonilisest koopiast, kui need dokumendid on sätestatud kõnealustes lõigetes.
Esitatakse ka teave taotlejate rühma õigusliku seisundi, suuruse ja koosseisu kohta.
2. Taotluse komisjonile esitamise kuupäevana käsitatakse kuupäeva, mil taotlus kantakse Brüsselis komisjoni postiregistrisse.
Artikkel 11
Koonddokument
1. Koonddokument koostatakse kooskõlas käesoleva määruse I lisas esitatud vormiga iga päritolunimetuse või geograafilise tähise taotluse kohta, mis vastab määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 5 esitatud tingimustele, ning iga muutmise heakskiitmise taotluse kohta, mis vastab kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 2 esitatud tingimustele.
2. Põllumajandustoote või toidu liik märgitakse vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud klassifikatsioonile.
3. Koonddokumendis esitatud toote kirjeldus peab sisaldama tehnilisi andmeid, mida asjaomasesse toote liiki kuuluva toote kirjeldamiseks tavaliselt kasutatakse, ning vajaduse korral ka organoleptilist teavet.
Artikkel 12
Piiriülesed taotlused
Kui mitu eri rühma esitavad ühise taotluse piiriülest geograafilist piirkonda tähistava nimetuse kohta või traditsioonilise nimetuse kohta, mis on seotud piiriülese geograafilise piirkonnaga, kohaldatakse järgmisi eeskirju:
i) |
kui küsimus hõlmab liikmesriike, algatab liikmesriik siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 5; taotluse, samuti kõikide asjaomaste liikmesriikide kinnitused, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 5 lõike 7 punktis c, esitab kõikide liikmesriikide nimel üks asjaomastest liikmesriikidest; |
ii) |
kui küsimus hõlmab üksnes kolmandaid riike, järgitakse kõikide asjaomaste riikide puhul määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 9 sätestatud tingimusi; taotluse, sealhulgas tõendi selle kohta, et kõnealune nimetus on kaitstud igas asjaomases kolmandas riigis, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 9, esitab komisjonile üks taotlejate rühm teiste asjaomaste rühmade nimel kas otse või oma riigi asutuse kaudu; |
iii) |
kui küsimus hõlmab vähemalt ühte liikmesriiki ja vähemalt ühte kolmandat riiki, algatatakse kõikides asjaomastes liikmesriikides siseriiklike vastuväidete esitamise menetlus, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 5, ning kõikide asjaomaste kolmandate riikide puhul järgitakse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 9 sätestatud tingimusi; taotluse, sealhulgas kõikide asjaomaste liikmesriikide kinnitused, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 5 lõike 7 punktis c, ning tõendid selle kohta, et kõnealune nimetus on kaitstud igas asjaomases kolmandas riigis, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 9, esitab komisjonile kas mõni asjaomane liikmesriik või kolmanda riigi taotlejate rühm otse või kolmanda riigi asutuse kaudu. |
Artikkel 13
Vastuväited
1. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaldamisel võib vastuväite esitada vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud vormile.
2. Vastuväite vastuvõetavuse üle otsustamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 3 kontrollib komisjon, kas vastuväide sisaldab selle esitamise põhjuseid ja põhjendust.
3. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikes 5 osutatud kuue kuu pikkune ajavahemik algab kuupäevast, mil komisjon saadab huvitatud isikutele ettepaneku jõuda omavahelisele kokkuleppele.
4. Kui määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 teise lõigu esimeses lauses osutatud menetlus on lõpetatud, saadab taotluse esitanud liikmesriik või kolmanda riigi taotleja ühe kuu jooksul komisjonile iga nõupidamise tulemused ning ta võib kasutada selleks käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi.
Artikkel 14
Tähised ja sümbolid
1. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 8 osutatud ühenduse sümboleid kasutatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud viisil. Sümbolitega kaasnevad tähised „KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUS” ja „KAITSTUD GEOGRAAFILINE TÄHIS” võib asendada samaväärsete terminitega mõnes muus ühenduse ametlikus keeles, nagu on sätestatud käesoleva määruse V lisas.
2. Kui määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 8 osutatud ühenduse sümbolid või tähised on toote märgisel, peab nende juures olema kirjas ka registreeritud nimetus.
Artikkel 15
Register
1. Komisjon peab oma asukohas Brüsselis kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrit (edaspidi „register”).
2. Kui jõustub õigusakt, mille alusel nimetus registreeritakse, kannab komisjon registrisse järgmised andmed:
a) |
vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõikele 2 registreeritud toote nimetus; |
b) |
teave selle kohta, et nimetus on kaitstud geograafilise tähisena või päritolunimetusena; |
c) |
toote liik käesoleva määruse II lisa alusel; |
d) |
päritoluriigi nimi ning |
e) |
viide õigusaktile, mille alusel nimetus registreeritakse. |
3. Nimetuste kohta, mis määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõike 1 alusel kantakse registrisse automaatselt, registreerib komisjon käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud andmed 31. detsembriks 2007.
Artikkel 16
Spetsifikaadi muutmine
1. Spetsifikaadi muutmistaotlus koostatakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale.
2. Taotledes spetsifikaadi muutmist vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõikele 2, sisaldab:
a) |
määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 7 nõutud teave lõikes 1 osutatud nõuetekohaselt täidetud taotlust ning kõnealuse määruse artikli 5 lõike 7 punktis c osutatud kinnitust; |
b) |
määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 9 nõutud teave lõikes 1 osutatud nõuetekohaselt täidetud taotlust ning spetsifikaadi ajakohastamise ettepanekut; |
c) |
vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldamisele kuuluv teave nõuetekohaselt täidetud dokumenti, mis on koostatud vastavalt käesoleva määruse VI lisale. |
3. Kui tegemist on määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõigetes 3 või 4 osutatud muudatustega, mille komisjon on heaks kiitnud, avaldab komisjon muudetud spetsifikaadi.
4. Et muudatust saaks käsitada väikese muudatusena, ei tohi see:
a) |
olla seotud toote iseloomulike omadustega; |
b) |
muuta seost; |
c) |
tuua kaasa toote nimetuse või nimetuse osa muutmist; |
d) |
mõjutada geograafilise piirkonna määratlust; |
e) |
lisada piiranguid toote või selle toorainega kauplemisele. |
5. Kui komisjon otsustab kiita heaks spetsifikaadi muudatuse, mis toob kaasa käesoleva määruse artikliga 15 ettenähtud registrisse kantud andmete muutmise, kustutab komisjon endised andmed registrist ja kannab registrisse uued andmed, mis kehtivad alates kõnealuse otsuse jõustumisest.
6. Käesoleva artikli kohaselt komisjonile edastav teave esitatakse nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul. Spetsifikaadi muutmistaotluse komisjonile esitamise kuupäevana käsitatakse kuupäeva, mil taotlus kantakse Brüsselis komisjoni postiregistrisse.
Artikkel 17
Tühistamine
1. Komisjon võib võtta seisukoha, et kaitstud nimetusega põllumajandustoote või toidu vastavust spetsifikaadi tingimustele ei saa enam tagada, eelkõige juhul, kui määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklis 11 sätestatud tingimused ei ole täidetud ning lähiajal neid tõenäoliselt ei täideta.
2. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 12 lõike 2 kohaselt esitatud registreerimise tühistamistaotlus koostatakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale.
Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõigetega 7 ja 9 nõutud teave koosneb käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nõuetekohaselt täidetud tühistamistaotlusest.
Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõiget 6 ei kohaldata.
Tühistamistaotlus avalikustatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 1.
Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldamisele kuuluv teave sisaldab nõuetekohaselt täidetud dokumenti, mis on koostatud vastavalt käesoleva määruse VII lisale.
Vastuväiteid võib esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 3 üksnes juhul, kui nendega tõendatakse, et huvitatud isik on kaubanduslikult endiselt sõltuv registreeritud nimetusest.
3. Tühistamise jõustumisel kustutab komisjon käesoleva määruse artikliga 15 ettenähtud registrist asjaomase nimetuse.
4. Käesoleva artikli kohaselt komisjonile edastatav teave esitatakse nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt.
Artikkel 18
Üleminekueeskirjad
1. Kui koonddokument asendatakse määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõike 2 kohaselt spetsifikaadi kokkuvõttega, koostatakse kõnealune kokkuvõte vastavalt käesoleva määruse VIII lisas esitatud vormile.
2. Nimetuste puhul, mis on registreeritud enne määruse (EÜ) nr 510/2006 jõustumist, avaldab komisjon liikmesriigi nõudmisel sama liikmesriigi esitatud koonddokumendi, mis on koostatud vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud vormile. Avaldamisel esitatakse viide spetsifikaadi avaldamise kohta.
3. Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse alates määruse jõustumise kuupäevast ning järgmistel tingimustel:
a) |
artiklite 2–8 sätteid kohaldatakse ainult registreerimise ja muudatuste heakskiitmise menetluste suhtes, mille puhul ei ole enne käesoleva määruse jõustumist toimunud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 või määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohast avalikustamist; |
b) |
artiklite 10, 11, 12, artikli 16 lõigete 1, 2, 3 ja 6 ning artikli 17 lõike 2 sätteid kohaldatakse üksnes pärast 30. märtsi 2006 laekunud registreerimistaotluste, muudatuste heakskiitmise taotluste ja tühistamistaotluste suhtes; |
c) |
artikli 13 lõigete 1–3 sätteid kohaldatakse üksnes vastuväidete esitamise menetluste suhtes, mille puhul ei ole määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikes 1 sätestatud kuuekuuline ajavahemik käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks alanud. Artikli 13 lõike 4 sätteid kohaldatakse üksnes vastuväidete esitamise menetluste suhtes, mille puhul ei ole artikli 7 lõikes 1 sätestatud kuuekuuline ajavahemik käesoleva määruse jõustumise kuupäevaks lõppenud; |
d) |
artikli 14 lõike 2 sätteid kohaldatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2008, ilma et neid kohaldataks toodete suhtes, mis on viidud turule enne kõnealust kuupäeva. |
Artikkel 19
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EMÜ) nr 2037/93 ja määrus (EÜ) nr 383/2004 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 18 lõike 3 punkti b kohaldatakse siiski alates 31. märtsist 2006.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. detsember 2006
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Mariann FISCHER BOEL
I LISA
II LISA
TOODETE KLASSIFITSEERIMINE NÕUKOGU MÄÄRUSE (EÜ) nr 510/2006 KOHALDAMISEL
1. ASUTAMISLEPINGU I LISAS LOETLETUD INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED
—
—
—
—
—
—
—
—
2. MÄÄRUSE I LISAS OSUTATUD TOIT
—
—
—
—
—
—
—
3. MÄÄRUSE II LISAS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED
—
—
—
—
—
—
—
—
III LISA
IV LISA
V LISA
ÜHENDUSE SÜMBOLITE JA TÄHISTE KASUTAMINE
1. VÄRVILISED VÕI MUSTVALGED ÜHENDUSE SÜMBOLID
Värviliste sümbolite puhul võib kasutada otsevärve (Pantone) või neljavärvitrükki. Etalonvärvid on esitatud järgmistel näidistel.
Ühenduse sümbolite otsevärvid:
Ühenduse sümbolid neljavärvitrükis:
Ühenduse sümbolid mustvalgena:
2. ÜHENDUSE SÜMBOLID NEGATIIVIS
Kui pakendi või märgise taustavärv on tume, võib sümboleid kasutada negatiivis, kasutades pakendi või märgise taustavärvi.
3. KONTRAST TAUSTAVÄRVIDEGA
Kui kasutatakse värvilist sümbolit värvilisel taustal, mis raskendab sümboli eristamist, tuleks sümbol ümbritseda ringiga, mis parandab selle nähtavust taustavärvil.
4. KIRJATÜÜP
Tekst peab olema trükitähtedega kirjaformaadis Times Roman.
5. VÄHENDAMINE
Ühenduse sümbolite läbimõõt peab olema vähemalt 15 mm.
6. TERMIN „KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUS” NING SELLE LÜHEND EÜ KEELTES
EÜ keel |
Termin |
Lühend |
ES |
denominación de origen protegida |
DOP |
CS |
chráněné označení původu |
CHOP |
DA |
beskyttet oprindelsesbetegnelse |
BOB |
DE |
geschützte Ursprungsbezeichnung |
g.U. |
ET |
kaitstud päritolunimetus |
KPN |
EL |
προστατευόμενη oνομασία προέλευσης |
ΠΟΠ |
EN |
protected designation of origin |
PDO |
FR |
appellation d’origine protégée |
AOP |
IT |
denominazione d’origine protetta |
DOP |
LV |
aizsargāts cilmes vietas nosaukums |
ACVN |
LT |
saugoma kilmės vietos nuoroda |
SKVN |
HU |
oltalom alatt álló eredetmegjelölés |
OEM |
MT |
denominazzjoni protetta ta’ oriġini |
DPO |
NL |
beschermde oorsprongsbenaming |
BOB |
PL |
chroniona nazwa pochodzenia |
CHNP |
PT |
denominação de origem protegida |
DOP |
SK |
chránené označenie pôvodu |
CHOP |
SL |
zaščitena označba porekla |
ZOP |
FI |
suojattu alkuperänimitys |
SAN |
SV |
skyddad ursprungsbeteckning |
SUB |
7. TERMIN „KAITSTUD GEOGRAAFILINE TÄHIS” JA SELLE LÜHEND EÜ KEELTES
EÜ keel |
Termin |
Lühend |
ES |
indicación geográfica protegida |
IGP |
CS |
chráněné zeměpisné označení |
CHZO |
DA |
beskyttet geografisk betegnelse |
BGB |
DE |
geschützte geografische Angabe |
g.g.A. |
ET |
kaitstud geograafiline tähis |
KGT |
EL |
προστατευόμενη γεωγραφική ένδειξη |
ΠΓΕ |
EN |
protected geographical indication |
PGI |
FR |
indication géographique protégée |
IGP |
IT |
indicazione geografica protetta |
IGP |
LV |
aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde |
AĢIN |
LT |
saugoma geografinė nuoroda |
SGN |
HU |
oltalom alatt álló földrajzi jelzés |
OFJ |
MT |
indikazzjoni ġeografika protetta |
IĠP |
NL |
beschermde geografische aanduiding |
BGA |
PL |
chronione oznaczenie geograficzne |
CHOG |
PT |
indicação geográfica protegida |
IGP |
SK |
chránené zemepisné označenie |
CHZO |
SL |
zaščitena geografska označba |
ZGO |
FI |
suojattu maantieteellinen merkintä |
SMM |
SV |
skyddad geografisk beteckning |
SGB |
VI LISA
VII LISA
VIII LISA
(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.
(2) EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.
(3) EÜT L 185, 28.7.1993, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2168/2004 (ELT L 371, 18.12.2004, lk 12).
(4) ELT L 64, 2.3.2004, lk 16.
(5) Kasutatakse üksnes registreerimise ja taotluste puhul enne 31. märtsi 2006.